catalog / POLITICAL SCIENCE / Political institutions, processes, technologies
скачать файл: ![](/design/img/wordl.gif)
- title:
- НАЦІОНАЛЬНА СВІДОМІСТЬ НАСЕЛЕННЯ УКРАЇНИВ УМОВАХ ДЕРЖАВНОЇ НЕЗАЛЕЖНОСТІ
- Альтернативное название:
- НАЦИОНАЛЬНОЕ СОЗНАНИЕ НАСЕЛЕНИЯ Украины в УСЛОВИЯХ ГОСУДАРСТВЕННОЙ НЕЗАВИСИМОСТИ
- university:
- ІНСТИТУТ ПОЛІТИЧНИХ І ЕТНОНАЦІОНАЛЬНИХ ДОСЛІДЖЕНЬ ІМ. І. Ф. КУРАСА НАЦІОНАЛЬНОЇ АКАДЕМІЇ НАУК УКРАЇНИ
- The year of defence:
- 2008
- brief description:
- МІНІСТЕРСТВО ОСВІТИ І НАУКИ УКРАЇНИ
ІНСТИТУТ ПОЛІТИЧНИХ І ЕТНОНАЦІОНАЛЬНИХ ДОСЛІДЖЕНЬ
ІМ. І. Ф. КУРАСА
НАЦІОНАЛЬНОЇ АКАДЕМІЇ НАУК УКРАЇНИ
На правах рукопису
Редькіна Ганна Михайлівна
УДК 323.1 (477)
НАЦІОНАЛЬНА СВІДОМІСТЬ НАСЕЛЕННЯ УКРАЇНИВ УМОВАХ ДЕРЖАВНОЇ НЕЗАЛЕЖНОСТІ
23.00.05 - етнополітологія та етнодержавознавство
Дисертація на здобуття наукового ступеня кандидата
політичних наук
Науковий керівник:
Майборода Олександр Микитович,
доктор історичних наук,
професор
Київ - 2008
ЗМІСТ
ВСТУП...............................................................................................................
РОЗДІЛ 1
КОНЦЕПТУАЛЬНА ПАРАДИГМА ДОСЛІДЖЕННЯ УКРАЇНСЬКОЇ НАЦІОНАЛЬНОЇ СВІДОМОСТІ..................................
1.1. Наукові концепції походження феномена національної свідомості. Аналіз джерел...............................................................................
1.2. Структура національної свідомості...........................................
1.3. Національна свідомість і національна психологія..........................................................................................................
Висновки до Розділу 1.............................................................................
РОЗДІЛ 2
ЧИННИКИ ФОРМУВАННЯ НАЦІОНАЛЬНОЇ СВІДОМОСТІ УКРАЇНЦІВ У ПРОЦЕСІ ДЕРЖАВОТВОРЕННЯ..................................
2.1. Психологічна спадщина радянського періоду у свідомості населення України...........................................................................................
2.2. Внутрішньосистемна трансформація в Україні та її вплив на національну свідомість..............................................................................
2.3. Зовнішні впливи на розвиток української національної свідомості...........................................................................................................
Висновки до Розділу 2.............................................................................
РОЗДІЛ 3
НАЦІОНАЛЬНА СВІДОМІСТЬ НАСЕЛЕННЯ УКРАЇНИ
НА ЗЛАМІ ХХ І ХХІ СТОЛІТЬ....................................................................
3.1. Українські національні інтереси й цінності та їхнє суспільне усвідомлення...................................................................................
3.2. Українська національна ідентичність: потенціал психологічної консолідації українців...........................................................
3.3. Етнонаціональні стереотипи у масовій свідомості.................
Висновки до Розділу 3.............................................................................
ВИСНОВКИ......................................................................................................
СПИСОК ВИКОРИСТАНИХ ДЖЕРЕЛ..................................................... С.
ВСТУП
Актуальність теми. На сучасному етапі розвитку України перед науковцями постає доволі складне завдання - осмислити причини суспільної кризи, такі її прояви, як економічна і політична нестабільність, соціальна незахищеність значної частини населення, зниження рівня освіти, науки, моральний занепад. Політологами та експертами виявлено низку причин такого становища. При цьому недостатньо проаналізовано причинний зв’язок між якістю суспільних трансформацій і загальною атмосферою в країні, характером масової свідомості населення України, зокрема рівнем усвідомлення ним своєї національної єдності навколо спільних інтересів. Найвразливішим місцем нинішнього наукового аналізу зазначеної взаємозалежності залишається недостатньо повне вивчення кризи ідентичності населення, чинників, що гальмують вихід з цієї кризи, спрямованості розвитку національної самосвідомості українського суспільства. Саме тому значний науковий інтерес викликає дослідження ключових аспектів (психологічних та інших) розвитку національної свідомості населення України в умовах державної незалежності, які дозволяють розкрити внутрішні механізми та оптимальні умови формування української поліетнічної нації та усвідомлення нею своєї історичної перспективи.
Вітчизняною наукою накопичено певний досвід вивчення означеної проблеми як на теоретичному, так і на емпіричному рівні. Проте, залишається низка питань, які вимагають подальшого, більш глибокого, конкретного і всебічного дослідження. Соціогуманітарні науки зосередилися головним чином на вивченні громадської думки з найболючіших питань - політичних, ідеологічних та геополітичних орієнтацій різних соціальних і регіональних груп населення. Потребують більш глибокого підходу інші питання, які стосуються з’ясування й пояснення причин та мотивів поведінки громадян в різних ситуаціях (зокрема, чому в одних випадках вони гостро протестують проти дій влади з мало значущих для їхніх інтересів питань і демонструють байдужість та пасивність, коли вирішується доля країни, а відтак й їхня доля), оцінки ними тих або інших суспільних подій, явищ чи політичних постатей, надання ними преференцій тим або іншим політичним та ідеологічним орієнтаціям, власної самоідентифікації тощо.
Вирішення на вітчизняному прикладі цього етнополітологічного завдання дозволить розширити уявлення про особливості переходу поліетнічних суспільств на новий рівень внутрішньосистемних політичних, економічних та соціокультурних зв’язків. З практичної точки зору її вирішення дозволить коректніше і адекватніше до реального стану національної свідомості здійснювати планування внутрішньої і зовнішньої політики країни.
Зв’язок роботи з науковими програмами, планами, темами. Дисертаційне дослідження реалізоване в межах загальних тем „Етнополітичні відносини в умовах суспільної трансформації в Україні” (№ держреєстрації 0102U002195), „Регіональні аспекти розвитку етнополітичної сфери України у 1992-2007 рр.” (№ держреєстрації 0105U000089) відділу етнополітології Інституту політичних і етнонаціональних досліджень ім. І. Ф. Кураса Національної Академії Наук України.
Мета і завдання дослідження. Дисертація спрямована на те, щоб простежити зміни в усвідомленні українським суспільством своїх інтересів, засвоєнні ним нової системи цінностей як системоутворюючих чинників національної ідентичності.
Для досягнення мети дисертаційного дослідження були поставлені такі завдання:
1. Визначити умови та чинники, які впливають на формування та еволюцію національної свідомості населення України в умовах державної незалежності.
2. Охарактеризувати зміни в усвідомленні українським населенням національних інтересів і цінностей.
3. З’ясувати стан і перспективи національної консолідації населення України.
4. Оцінити сучасний стан національної самоідентифікації населення України.
Об’єкт дослідження - національна свідомість населення України в період державної незалежності.
Предмет дослідження - зміни в національній свідомості населення України за роки державної незалежності.
Методи дослідження. У дисертаційній роботі використовувалися:
1) метод порівняльного аналізу, який:
- виявляє специфічні особливості та сутність теоретичних підходів до досліджуваного явища;
- дозволяє відстежити спрямованість розвитку національної свідомості населення України за результатами переписів населення України та соціологічних і статистичних досліджень;
2) історичний метод, який дозволяє відстежити ґенезу формування національної свідомості та національної психології;
3) метод системного аналізу, який передбачає максимально комплексне і цілісне тлумачення предмета дослідження, в першу чергу, його функціональної динаміки;
4) метод структурного аналізу, який дозволяє вивчити сучасний стан національної свідомості населення України в контексті трансформаційних процесів українського суспільства;
5) статистичний метод, який дозволяє виявити закономірності зв’язку між поведінкою населення України і політичною ситуацією на основі соціологічних даних.
Дана робота спирається на розробки і досягнення низки наукових дисциплін, таких як політологія, етнополітологія, соціологія, етносоціологія, етнологія, загальна психологія, етнопсихологія, національна психологія, соціальна психологія. В дослідженні враховані сучасні теоретичні підходи і концепції, які розроблені вітчизняними і зарубіжними вченими. Вивчення основних наукових парадигм дослідження української національної свідомості зумовило звертання до напрацювань представників ключових теоретичних напрямків суспільних наук.
Джерельною базою для вивчення тенденцій розвитку національної свідомості населення України слугують праці, які умовно можна розділити на чотири групи:
1. Моніторинги, результати опитування громадської думки.
2. Документи, що відображають стан правової свідомості й правової культури українського суспільства - Конституція України, Закони та Постанови Верховної Ради, Укази Президента України, Кодекси та інші нормативні акти.
3. Повідомлення засобів масової інформації про події, у яких проявлялися особливості політичної психології та політичної поведінки українців.
4. Вторинні джерела, запозичені з наукових досліджень наших попередників, які торкалися заявленої теми.
Наукова новизна одержаних результатів. Науковою новизною роботи є таке:
- здійснено комплексне визначення основних чинників впливу на формування національної свідомості населення України, зокрема, розглянуто психологічну спадщину радянського періоду у свідомості населення України і доповнено характеристику психологічного типу особистості „радянський українець”;
- проаналізовано зв’язок між внутрішньосистемними суспільними трансформаціями і наявністю значної амплітуди коливань у настроях та поведінці населення в питаннях ставлення до ринкових механізмів регуляції економіки, до державної незалежності, до реінтеграції євразійського простору і відновлення командно-адміністративної системи;
- систематизовано зовнішні впливи і виявлено результат їхньої дії на розвиток української національної свідомості;
- охарактеризовано стан засвоєння населенням України демократичних цінностей як націоінтегративного чинника;
- з’ясовано взаємозалежність між політичною та соціальною активністю українського населення і психологічним потенціалом його національної консолідації;
- виявлено особливості становлення національної психології населення України.
Практичне значення одержаних результатів. Положення, які містяться в дисертації, можуть стати базою для подальших досліджень феномена національної свідомості як в Україні, так і в інших країнах. Наукове значення дослідження полягає також у можливості використання одержаних результатів і висновків в практиці діяльності державних і громадських організацій при вирішенні питань, які стосуються міжнаціональних відносин; при обґрунтуванні та розвитку державної етнополітики відносно різних етнічних груп, а також збереження міжнаціональної злагоди в Україні.
Результати і висновки дослідження можуть бути використані при читанні курсів „Політологія”, „Етнополітологія”, „Етнодержавознавство”, „Етнополітичні та міграційні процеси в суспільстві”, „Етнопсихологія”, „Етносоціологія” для студентів соціально-гуманітарних факультетів, а також у науково-просвітницькій діяльності й виховній практиці.
Особистий внесок здобувача. Всі основні ідеї, положення і висновки дисертації розроблялися автором самостійно.
Апробація результатів дисертації. Основні положення і результати дисертаційного дослідження були представлені, доповідались та обговорювались на конференціях: ІІ Міжнародна науково-практична конференція „Інформоенергетика ІІІ-го тисячоліття: соціолого-синергетичний та медико-екологічний підходи” (м. Кривий Ріг, 21-22 березня 2003 р.), 4-а Міжнародна міждисциплінарна науково-практична конференція „Сучасні проблеми науки та освіти” (м. Ялта, 1-10 травня 2003 р.), ІІ Всеукраїнська науково-теоретична конференція „Східні слов’яни: історія, мова, культура, переклад” (м. Дніпродзержинськ, 15-16 травня 2003 р.), Міжвузівська науково-практична конференція „Виховна парадигма в системі національної вищої школи: головні складові та джерела” (м. Дніпропетровськ, 27 травня 2003 р.), Всеукраїнська науково-практична конференція „Етнополітологія в Україні: здобутки, проблеми, перспективи” (м. Київ, 27-28 вересня 2003 р.), ІІ Міжнародна науково-практична конференція „Динаміка наукових досліджень ‘2003” (м. Дніпропетровськ, 20-27 жовтня 2003 р.), Міжнародна наукова конференція „ЛЮДИНА - СВІТ - КУЛЬТУРА” (м. Київ, 20-21 квітня 2004 р.), V Міжнародна науково-практична конференція „Людина, культура, техніка в новому тисячолітті” (м. Харків, 27-28 квітня 2004 р.), Всеукраїнська науково-методична конференція „Проблеми та зміст фундаментальної освіти сучасного інженера” (м. Харків, 24-26 листопада 2004 р.), Міжнародна науково-теоретична конференція „Особистість у системі соціальних зв’язків” (м. Харків, 18-19 квітня 2005 р.), ІІІ Всеукраїнська науково-практична конференція „Східні слов’яни: історія, мова, культура” (м. Дніпродзержинськ, 18 травня 2005 р.), Конференція молодих вчених „Молодые ученые Харьковщины - 2006” (м. Харків, 8 квітня 2006 р.), Міжнародна конференція „Національні інтереси України: компроміс влади, бізнесу та громадянського суспільства” (м. Сімферополь, 16-17 березня 2007 р.), ІХ Міжнародна науково-практична конференція „Творчість та освіта в інтелектуальних пошуках та практиках сучасності” (м. Київ, 17-18 травня 2007 р.), ХІХ Харківські політологічні читання „Проблеми глобалізації та геополітичний вектор розвитку України” (м. Харків, 7 червня 2007 р.), Треті Курасівські читання „Влада і суспільство в сучасній Україні: механізми взаємодій” (м. Київ, 4 жовтня 2007 р.), Всеукраїнська науково-теоретична конференція - ХХ Харківські політологічні читання „Політична культура суспільства: джерела, впливи, стереотипи” (м. Харків, 8-9 лютого 2008 р.), Міжнародна наукова конференція „Інноваційний розвиток суспільства за умов крос-культурних взаємодій” (м. Суми, 20-21 лютого 2008 р.); на методичних семінарах кафедри соціології Дніпродзержинського державного технічного університету.
Публікації. Основні положення дисертаційного дослідження відображені у 19 друкованих публікаціях, серед яких: 6 статей (2 - в журналах, 4 - в збірниках), з них 3 статті (2 - в журналах, 1 - в збірнику) надруковані у виданнях, що входять до переліку спеціалізованих видань з політичних наук, затверджених ВАК України; тез доповідей - 13.
- bibliography:
- ВИСНОВКИ
Теоретико-аналітичне дослідження процесу еволюції основних компонентів національної свідомості населення України в умовах державної незалежності дало підстави для таких висновків:
1. Основними чинниками, під впливом яких відбувається формування національної свідомості населення України в умовах державної незалежності, залишаються внутрішньосистемні трансформації українського соціуму, зовнішні впливи з боку іноземних держав і світових співтовариств, дія психологічної спадщини так званої радянської свідомості, зокрема, доволі широке розповсюдження психологічного типу особистості „радянський українець”, поширення серед українського населення низки етнонаціональних стереотипів, у тому числі негативних.
Постійні зміни вектора спрямованості суспільних уподобань від підтримки ринкових механізмів регуляції економіки й державної незалежності до підтримки ідеї реінтеграції й повернення радянської суспільної моделі, зумовили українську специфіку націотворення в умовах посткомуністичного транзиту, яка проявляється в психологічному розмежуванні країни як на регіональному, етнічному, так і на політико-ідеологічному, соціальному рівнях внаслідок кризи суспільних інститутів, протистояння старої і нової владних еліт, поглиблення соціальної нерівності, суспільної аномії, викликаної розчаруванням у результатах реформ, неефективністю промисловості та сільського господарства, відсутністю очікуваного науково-технологічного прогресу.
Зовнішні чинники - східний та західний - суперечливо впливають на українську національну свідомість, оскільки основні суб’єкти цих впливів діють у власних інтересах, часом доволі егоїстичних. Загалом обидва чинники посилюють процеси асиміляції (розчинення) української ідентичності в більш потужних регіональних просторах, з одного боку створюючи тенденцію до конструювання проросійської пострадянської ідентичності, а з другого боку створюючи тенденцію до вестернізації, яка домінує у процесах глобалізації.
Головні українські національні інтереси й цінності суперечливо усвідомлюються українськими громадянами. Спостерігається тенденція регіонального розмежування населення України на ґрунті неоднозначного розуміння національних інтересів і цінностей. Це зумовлено відсутністю рішучого відходу від базових цінностей, що проповідувалися у попередні часи.
Внутрішній склад психологічного типу „радянський українець”, який сформувався в період існування СРСР, має певні особистісні характеристики, що утворилися завдяки сплаву рис типового українця і „радянської людини”. Психологічними особливостями „радянського українця”, який увійшов у смугу посткомуністичних перетворень, стали такі, як пасивність, брак відповідальності за власну долю, так званий адаптаційний індивідуалізм, патерналізм, що укорінилися в психології українця в силу особливостей національної історії.
Національні почуття й емоції, етнонаціональні стереотипи, що є поширеними серед українського населення, виявляють досить нестабільний стан національної психології населення України.
2. Еволюція основних складових української національної свідомості за роки державної незалежності відбулася в річищі таких тенденцій, як збереження аморфності українського суспільства, членами якого досі не уповні сформовані спільні конкретні, більш-менш усвідомлені інтереси; подальша загальна маргіналізація населення України; невиразність в усвідомленні ними різниці між правдою і брехнею, їхнє хитання між правовим нігілізмом і законослухняністю у власній поведінці тощо.
Простежується зростання і посилення тенденції відродження феномену, притаманного попередній авторитарній свідомості, який полягає у тому, що суспільство продовжує потребувати так званого старшого брата або опікуна, адвоката тощо. Хоча місце Росії, як виконавця цієї ролі, поступово займають Євросоюз і США, населення України психологічної готовності до злиття із західною цивілізацією не виявляє. Геополітичною домінантою розвитку України у масовій свідомості населення залишається східний вектор.
Ставлення до ринкової економіки, до приватної власності спирається як на традицію індивідуалістської ментальності, так і на потужні імпульси із Заходу. Зближення з ЄС і НАТО передбачає формування інституційних та ментальних основ вільної ринкової економіки. Натомість в російському впливі домінуюче місце займають ідеї державного капіталізму з його гіпертрофованою роллю держави як контролера економічної діяльності. Негативне ставлення до розвитку недержавного сектору, інституту багатопартійності, зниження рівня толерантності також свідчить про тенденцію до ізоляціонізму і відчуження українських співгромадян від світової хвилі демократизації.
Суперечливе бачення вектора і шляхів реалізації національних зовнішніх інтересів держави свідчить про відсутність єдності більшості населення у поглядах на зовнішньополітичну тактику. У свідомості й політиків, й різних груп населення спільне розуміння відсутнє, натомість спостерігається регіональне розуміння національних зовнішніх інтересів. Україна залишається чи не єдиною країною у Східній Європі, де дуалізм у зовнішньополітичній сфері певною мірою гальмує розуміння й вирішення внутрішніх проблем та навпаки.
Населення України перебуває у стані непевності, вагаючись між усвідомленням базових понять демократії і поверненням до проросійської орієнтації. Останнім часом в Україні спостерігається тенденція до своєрідного реанімування комуністичних цінностей, стереотипів, постатей, персонажів. Зміст соціальних цінностей сучасного українця неоднозначний і суперечливий. З одного боку, на нього впливає процес модернізації, з іншого - процес традиціоналізації й архаїзації, завдяки яким простежується негативна тенденція консервації радянських цінностей у національній свідомості населення України.
Система соціальних орієнтацій, національних інтересів і цінностей сучасного українця твориться на ґрунті як загальнолюдських, так і радянських, як індивідуалістичних, так і колективістських цінностей та ідеалів. Суспільна аномія, відсутність особистостей-взірців в українському політикумі свідчать про негативну тенденцію утвердження політичного і громадянського абсентеїзму у свідомості населення України.
У національній свідомості українського населення простежується тенденція домінування так званих цінностей виживання, які визначаються матеріальними потребами і які не асоціюються з цінностями демократії та громадянського суспільства. Рівень усвідомлення населенням України національних інтересів та цінностей свідчить, що переходу від психологічного типу особистості „радянський українець” до психологічного типу особистості „демократичний українець” поки що не відбулося. Цей факт частково пояснює загальний стан розмитої, амбівалентної загальнонаціональної ідентичності.
3. Українська національна ідентичність досі перебуває у стані амбівалентності, є неоднорідною і неструктурованою. Зберігається тенденція до взаємного відчуження мешканців регіонів і формування особливих регіональних ідентичностей. Незавершеність створення української національної ідентичності виявляється у недостатній відданості ідеї незалежності та територіальній цілісності держави, що особливо притаманне значним групам населення східного і південного регіонів, а також у значному регіональному розмежуванні з політичних, мовних, релігійних, культурних питань.
Тенденція до регіонального розмежування залишається головним гальмівним чинником на шляху формування національної свідомості. Водночас спостерігається і тенденція до формування спільних позицій, які можуть стати визначальними у національній свідомості. Психологічний потенціал консолідації населення України для формування української національної ідентичності існує, але на цей момент він не виявляє активності. Відтак, зберігається перспектива як національної консолідації, так і національної дезінтеграції.
Значний вплив на процес психологічної консолідації українців на основі демократичних цінностей справляють етнонаціональні стереотипи у масовій свідомості українських громадян. Багато з цих стереотипів позначені упередженістю з боку слов’янської більшості до представників інших етнічних спільнот, що проявляється у ворожості до деяких з них: приміром, вихідців з азіатських країн, ромів (циган), кримських татар більшість хоче бачити тільки як відвідувачів країни. Позитивне ставлення проявляється тільки до росіян і білорусів, хоча по відношенню і до них показник відчуженості зростає.
З одного боку, відмежування слов’янської більшості, яка становить 95% населення країни, від неслов’янських національностей (як захисна реакція на бурхливий потік іммігрантів) могла б згуртувати українську націю за принципом „ми - вони”, але з іншого боку спостерігається зростання взаємної упередженості й формування негативних стереотипів у відносинах між населенням різних регіонів країни. Згідно з соціологічними дослідженнями, стійкими є такі автостереотипи як „східняки”, „західняки”, „дончани”, „галичани” тощо.
Крім того, серед значної частини етнічних українців розповсюджені автостереотипи „молодшої сестри” по відношенню до російського „старшого брата”. Сформувався автостереотип розмитої або подвійної ідентичності, який характеризується суперечливим міксом мовної поведінки і культурних орієнтацій. Саме автостереотип „молодшої сестри” і гетеростереотип „старшого брата” по відношенню до Росії заважає формуванню ідентичності поліетнічної нації.
Найбільшу тривогу викликає ізоляціонізм і ксенофобія разом зі все більш зростаючим рівнем нетолерантності українців до самих себе. Більшість автостереотипів стосовно власної мови та культури, самооцінок є негативними, що у свою чергу свідчить про негативні тенденції розвитку й критичний стан української національної свідомості.
Існують певні парадокси національної самосвідомості: підвищується рівень ізоляціонізму і ксенофобії при зовнішній толерантності, яку можна назвати одним з проявів байдужості, і водночас уповільнюється формування загальнонаціональної ідентичності, про що свідчить велика кількість негативних стереотипів відносно самих себе.
4. Найважливішою особливістю психології українського населення залишається переважно пасивно-захисна поведінка. Принцип „моя хата скраю” продовжує панувати у свідомості українців. Спостерігаються серйозні труднощі в адаптації більшості населення до нових політичних і соціально-економічних реалій. Вкрай низькі оцінки економічного становища країни й довіри до провідних політичних інститутів є природною шоковою реакцією масової свідомості на наслідки економічних реформ і політичної нестабільності перших років становлення нової держави. Упродовж цих років відбувалося зростання песимістичних настроїв, посилення соціальної відчуженості. Більшість населення побоюється безробіття та підвищення цін, невиплати зарплат і пенсій, зростання рівня злочинності та голоду. Значно рідше люди побоюються зовнішніх ворогів і внутрішніх політичних, міжнаціональних і міжрелігійних конфліктів та масових вуличних заворушень, диктатури, розпаду країни. Громадяни України такою самою мірою покладаються на здатність держави забезпечити суспільно-політичний порядок, цілісність і безпеку країни, якою не вірять у її здатність гарантувати економічну стабільність і захист від злочинності. Рівень аномійної деморалізованості населення України поки залишається доволі високим, хоча значущо знизилися ситуативні конфлікти на вулицях і в транспорті, у крамницях і центрах надання побутових послуг, із дітьми та з іншими родичами. Збільшилася тільки кількість конфліктів із людьми відмінних політичних переконань, при тому, що питома вага людей, які жодного разу не потрапляли у будь-яку конфліктну ситуацію впродовж місяця, теж збільшилася. У конфлікти з людьми, які ображають чужу національну гідність, як і раніше, доводилося вступати невеликій частині населення.
Посттоталітарна амбівалентність свідомості, розрізненість, відсутність єдності українського населення проявляється як на рівні суспільної свідомості, так й на рівні свідомості індивідуальної. Ці риси стали елементами національної свідомості українського народу. Вони автоматично породили інші, не менш негативні риси національної психології українців, такі як егоїзм, ізоляціонізм, гіпертрофований прагматизм, який нерідко переходить у відверте користолюбство.
У суспільстві простежується зберігання патерналістського ставлення до держави. Усвідомлення значущості інститутів громадянського суспільства є низьким. Український соціум так і не розвинувся у громадянське суспільство і громадянська індиферентність з роками незалежності тільки наростала. Індиферентність людей до свого буття зумовлена неподоланою з радянських часів відірваністю влади від людей, її безвідповідальністю та непідконтрольністю народу. Все це зумовлює стагнацію розвитку української національної свідомості.
Одночасно спостерігається рішуче неприйняття недемократичних і силових акцій соціального протесту, схильність до соціальних дій, регламентованих законом. Зберігається властивий українцям психологічний індивідуалізм, який може стати основою для розвитку ліберальних цінностей. Останні, в свою чергу, є основою для демократичних перетворень в їхньому західному варіанті.
Традиція вибору взагалі тільки починає формуватися. Поки що в ситуації вибору пострадянська людина почувається дискомфортно: впливає як страх перед ризиком, що супроводжує будь-який вибір, так і недостатнє знання альтернатив та прищеплена в процесі виховання невпевненість у своїй здатності приймати правильне рішення. Український електорат ще не відчуває себе суб’єктом великої політики і часом „купується” на найпримітивніші „хабарики”, мовчазно погоджуючись на роль об’єкта політичних маніпуляцій. Населення України поки що не готове безпосередньо впливати на вирішення доленосних проблем своєї країни. Тим не менше, багатоманітність проявів населення України, навіть за умови регіонально локалізованих відмінностей, не є непереборною перешкодою для формування поліетнічної української нації. Водночас, таке формування потребує свідомих зусиль держави і суспільства, політичних і творчих еліт, духовних лідерів нації і самих громадян.
СПИСОК ВИКОРИСТАНИХ ДЖЕРЕЛ
1. Аарелайд-Тарт А. Дискурс культурной травмы в русскоязычной среде Эстонии / Айли Аарелайд-Тарт, Аида Хачатурян // Социологические исследования. - 2006. - № 10. - С. 57-65.
2. Аза Л. Етнічність у контексті національно-державної ідентифікації // Українське суспільство 1992-2006. Соціологічний моніторинг / Лариса Аза. - К. : Інститут соціології НАН України, 2006. - С. 92-98.
3. Акт проголошення незалежності України // Відомості Верховної Ради (ВВР). - 1991. - № 38. - С. 502.
4. Андерсон Б. Уявлені спільноти. Міркування щодо походження й поширення націоналізму / Бенедикт Андерсон ; [пер. з англ. В.Морозов]. - К. : Критика, 2001. - 272 с.
5. Андрусечко П. Леонід Кравчук - між комунізмом та демократією / Петро Андрусечко // Український журнал. - 2006. - № 12 (18). - С. 22-25.
6. Арбенина В. Л. Состояние и тенденции развития межнациональных отношений в г. Харькове (по результатам социологических исследований 1998-2000 гг.) / В. Л. Арбенина // Вісник Харківського національного університету. - 2000. - № 492. - С. 128-140.
7. Арутюнян Ю. В. О национальных отношениях в постсоветских обществах / Ю. В. Арутюнян // Социологические исследования. - 1999. - № 4. - С. 58-62.
8. Астаф’єв А. О. Державотворчий потенціал західної української діаспори // Українська політична нація: ґенеза, стан, перспективи / Анатолій Олександрович Астаф’єв. - К. : НІСД, 2004. - С. 621-628.
9. Афонін Е. А. Становлення Збройних сил України: соціальні та соціально-психологічні проблеми / Едуард Андрійович Афонін. - К. : Інтерграфік, 1994. - 304 с. - (Ін-т соціології НАН України).
10. Бабенко Л. Суб’єктивні фактори у контексті державотворчого процесу в Україні / Л. Бабенко // Наукові записки : (серія „Політологія і етнологія”) : збірник / Л. Бабенко. - К. : ІПіЕНД, Полтава : АСМІ, 1999. - Вип. 9. - С. 273-277.
11. Бабенко С. Порівняльний соціологічний аналіз посткомуністичних трансформаційних процесів (програма магістерського курсу) / Світлана Бабенко // Соціологія: теорія, методи, маркетинг. - 2007. - № 4. - С. 180-201.
12. Баранова Н. М. Національно-культурна традиція в естетичному просторі / Н. М. Баранова // Актуальні проблеми філософських, політологічних і релігієзнавчих досліджень (До 170-річчя філософського факультету Київського національного університету імені Тараса Шевченка) : міжнародна наукова конференція „ЛЮДИНА - СВІТ - КУЛЬТУРА”, 20-21 квітня 2004 р., Київ : тези доповідей. - К. : Центр навчальної літератури, 2004. - С. 261, 262.
13. Бауер О. Національне питання і соціал-демократія / Отто Бауер. - К. : Основні цінності, 2004. - 120 с. - (Серія „Спадщина”; кн. 27).
14. Беліцер Н. Українська, російська і „радянська” ідентичності в сучасній Україні / Наталія Беліцер // Україна - проблема ідентичності: людина, економіка, суспільство : конференція українських випускників програм наукового стажування у США, 18-21 вересня 2003 р., Львів : виступи учасників та дискусія. - К. : Стилос, 2003. - С. 222-238.
15. Бердиховська Б. Польща повинна негайно визнати незалежність України: Інтерв’ю Ярославу Присташу / Боґуміла Бердиховська // Український журнал. - 2006. - № 12 (18). - С. 8-11.
16. Бессознательное - The unconscious: Природа, функции, методы исследования: [в 4 т.]. - Тбилиси: Мецниереба, 1978 - . - (Материалы междунар. симпоз.) Т. 3 / [Под общ. ред. (и с предисл.) А. С. Прангишвили (и др.)]. - 1978. - 796 с. - (Ин-т психологии им. Д. Н. Узнадзе АН ГССР).
17. Бессознательное - The unconscious: Природа, функции, методы исследования: [в 4-х т.]. - Тбилиси: Мецниереба, 1978 - . - (Материалы междунар. симпоз.) Т. 4 / [Под общ. ред. (и с предисл.) А. С. Прангишвили (и др.)].- 1978. - 462 с. - (Ин-т психологии им. Д. Н. Узнадзе АН ГССР).
18. Білоконь С. У пошуках української душі // Українська душа : зб. оpиг. досліджень укp. ментальності / С. Білоконь. - К. : Фенікс, 1992. - С. 120-125.
19. Болдецкая О. А. Этническое самосознание в украинско-русском пограничьи: дис. ... канд. социол. наук : 22.00.01 / Болдецкая Ольга Аркадьевна. - Х., 1996. - 197 с.
20. Бороноев А. О. Нравственно-психологическое единство образа жизни советского народа / Александр Ользонович Бороноев. - Л. : Изд-во ЛГУ, 1978. - 104 с.
21. Бромлей Ю. В. Очерки теории этноса / Юлиан Владимирович Бромлей. - М. : Наука, - 1983. - 412 с. - (Ин-т этнографии им. Н. Н. Миклухо-Маклая АН СССР).
22. Бромлей Ю. В. Человечество - это народы / Ю. В. Бромлей, Р. Г. Подольный. - М. : Мысль, 1990. - 391 с.
23. Бураковський І. Економічні перетворення в Україні // Політичні і економічні перетворення в Росії і Україні / І. В. Бураковський, В. Є. Новицький. - М. : Три квадрата, 2003. - С. 71-109.
24. Васютинський В. Українська ідентичність російськомовних: між відчуженням і долученням [Електронний ресурс] / Вадим Васютинський // Мовні конфлікти і гармонізація суспільства : наукова конф., 28, 29 травня 2001 р. : тези допов. - Режим доступу : http://vesna.org.ua/txt/konf/mk2001/roz2.html.
25. Вебер М. Соціологія. Загальноісторичні аналізи. Політика / Макс Вебер ; [пер. с нім. О. Погорілий]. - К. : Основи, 1998. - 534 с.
26. Велегжанин А. Последний день СССР / Андрей Велегжанин // Комсомольская правда в Украине. - 2007. - 7-13 декабря.
27. Вернадский В. И. Живое вещество / Вернадский В. И. - М. : Наука, 1978. - 358 с.
28. Вернадский В. И. Химическое строение Биосферы Земли и ее окружения / Вернадский В. И. - М. : Наука, 2001. - 376 с.
29. Вико Д. Основания новой науки об общей природе наций / Джамбаттиста Вико. - М. ; К. : REFL-book-ИСА, 1994. - 618 с.
30. Вівчарик М. М. Українське село: етнонаціональний вимір (70-ті - середина 90-х рр.) / Михайло Миколайович Вівчарик. - К., 1998. - 199 с.
31. Власюк О. С. Стратегічні орієнтири України // Українська політична нація: ґенеза, стан, перспективи / Олександр Степанович Власюк. - К. : НІСД, 2004. - С. 629-636.
32. Возняк Т. Украдена Україна. До формування української політичної нації [Електронний ресурс] / Тарас Возняк // Ї. - 2001. - Число 22. - Режим доступу до журн. : http://www.ji.lviv.ua-/n22texts/voznyak.htm.
33. Ворона В. Щоб Україна була багатою, люди мають бути моральними // Українське суспільство 1992-2006. Соціологічний моніторинг / В. Ворона. - К. : Інститут соціології НАН України, 2006. - С. 3-9.
34. Вундт В. Психология народов / Вильгельм Вундт. - М. : ЭКСМО-Пресс, 2002. - 864 с.
35. Вырост И. С. Национальное самосознание: проблемы определения и анализа / И. С. Вырост // Философская и социологическая мысль. - 1989. - № 7. - С. 20-25.
36. Гальчинський А. С. Помаранчева революція і нова влада / Анатолій Степанович Гальчинський. - К. : Либідь, 2005. - 368 с.
37. Гегель Г. В. Ф. Феноменологія духу / Георг Вільгельм Фридрих Гегель ; [пер. П. Таращук]. - К. : Видавництво Соломії Павличко „Основи”, 2004. - 548 с.
38. Ґелнер Е. Нації та націоналізм; Націоналізм / Ернест Ґелнер ; [пер. з англ.]. - К. : Таксон, 2003. - 300 с.
39. Гердер Й. Г. Мова і національна індивідуальність // Націоналізм. Антологія / Йоган Готфрід Гердер. - К. : Смолоскип, 2000. - С. 37-45.
40. Герої, цінності та міфи сучасної України: огляд соціологічних досліджень [Електронний ресурс]. - Режим доступу : http://polityka.in.ua/info/25.htm.
41. Глотов Б. Порівняльний аналіз української та західноєвропейської ментальностей у контексті європейської інтеграції / Борис Глотов, Сергій Луценко // Идентичность и толерантность в многоэтничном гражданском обществе : III-ий международный семинар, 11-14 мая 2004 г., г. Алушта : тезисы докл. - Симферополь, 2004. - С. 70-73.
42. Гнатенко П. И. Национальная психология [Електронний ресурс] : монография / Петр Иванович Гнатенко. - Днепропетровск : ДГУ, 2000. - 213 с. - Режим доступу : http://www.geocities.com/Paris/Palais/6854/gnt/gnt.
43. Головаха Є. Динаміка соціального самопочуття населення України: 1995-2006 // Українське суспільство 1992-2006. Соціологічний моніторинг / Євген Головаха, Наталія Паніна. - К. : Інститут соціології НАН України, 2006. - С. 201-210.
44. Головаха Є. Моніторинг соціальних змін в українському суспільстві // Структурні виміри сучасного суспільства: навчальний посібник / Євген Головаха, Наталія Паніна. - К., 2006. - С. 162-185.
45. Головаха Є. Основні етапи і тенденції трансформації українського суспільства: від перебудови до „помаранчевої революції” / Євген Головаха, Наталія Паніна // Соціологія: теорія, методи, маркетинг. - 2006. - № 3. - С. 32-51.
46. Головаха Є. Феномен „аморальної більшості” в українському суспільстві: пострадянська трансформація масових уявлень про норми соціальної поведінки // Україна - 2002. Моніторинг соціальних змін / Євген Головаха. - К. : Інститут соціології НАН України, 2002. - С. 460-468.
47. Гомілко О. Посттоталітарний дискурс: відмова від минулого чи попередження майбутньому? / Ольга Гомілко // Україна - проблема ідентичності: людина, економіка, суспільство : конференція українських випускників програм наукового стажування у США, 18-21 вересня 2003 р., Львів : виступи учасників та дискусія. - К. : Стилос, 2003. - С. 46-52.
48. Гончаренко Н. Школа іншування [Електронний ресурс] / Надія Гончаренко, Марія Кушнарьова // Критика. - 2001. - № 4. - Режим доступу до журн. : http://www.ukrhistory.narod.ru/texts/goncharenko-1.htm.
49. Горбулін В. Україна - НАТО: стагнація чи повільна інтеграція / Володимир Горбулін // Стратегічні пріоритети. - 2007. - № 2 (3). - С. 5-14.
50. Горовський Ф. Нація // Мала енциклопедія етнодержавознавства / Ф. Горовський, О. Картунов, Ю. Римаренко. - К. : Довіра : Ґенеза, 1996. - С. 122.
51. Грабович Г. Поет як міфотворець: Семантика символів у творчості Тараса Шевченка / Григорій Грабович ; [пер.з англ. Соломія Павличко]. - К. : Часопис „Критика”, 1998. - 206 с.
52. Гриб О. В. Національна та етнічна свідомість як соціокультурний феномен: дис. ... канд. соціол. наук : 22.00.06 / Гриб Олександр Володимирович. - Львів, 1998. - 173 с.
53. Грицак Я. Двадцять дві України [Електронний ресурс] / Ярослав Грицак // Критика. - 2002. - № 4. - Режим доступу до журн. : http://www.krytyka.kiev.ua/articles/s2-4-2002.html .
54. Грицак Я. Нарис історії України. Формування модерної української нації XIX-XX століття : навчальний посібник [для учнів гуманіт. гімназій, ліцеїв, студ. іст. ф-тів вузів, вчителів] / Ярослав Грицак. - К. : Ґенеза, 2000. - 356 с.
55. Грицак Я. Й. До ґенези ідеї політичної самостійності України / Я. Й. Грицак // Україна: Культурна спадщина, національна свідомість, державність : збірник наукових праць / Я. Й. Грицак. - К. : Наукова думка, 1992. - Вип. 1. - С. 126-140. (Інститут українознавства ім. І. Крип’якевича НАН України).
56. Грушин Б. А. Массовое сознание: опыт определения и проблемы исследования / Грушин Б. А. - М. : Политиздат, 1987. - 367 с.
57. Гумилев Л. Н. Этногенез и биосфера земли / Гумилев Л. Н. - М., 1994. - 502 с.
58. Дашдамиров А. Ф. К методологии исследований национально-психологических проблем / А. Ф.Дашдамиров // Советская этнография. - 1983. - № 2. - С. 62-74.
59. Дашкевич Я. Перегук віків: три погляди на минуле і сучасне України / Я. Дашкевич // Україна. Наука і культура / Я. Дашкевич. - К., 1993. - Вип. 26, 27. - С. 44-78.
60. Дашутін Г. П. Український експеримент на терезах гуманізму / Г. П. Дашутін, М. І. Михальченко. - К. : Парламентське видавництво, 2001. - 336 с.
61. Декларація про державний суверенітет України // Відомості Верховної Ради (ВВР). - 1990. - № 31. - С. 429.
62. Дергачов О. Проблема пріоритетів зовнішньої політики України / О. Дергачов // Наукові записки : (серія „Політологія і етнологія”) : збірник / О. Дергачов. - К. : ІПіЕНД, 2000. - Вип. 11.- С. 122-131.
63. Джандильдин Н. Д. Природа национальной психологии / Джандильдин Н. Д. - Алма-Ата, 1971. - 304 с.
64. Дилигенский Г. Г. Индивидуализм старый и новый (Личность в постсоветском социуме) / Г. Г. Дилигенский // Политические исследования. - 1999. - № 3. - С. 5-15.
65. Дискусія / Перехідний період в Україні та в Росії. Політика, економіка, етносоціальні процеси : конф. українських і російських випускників освітніх програм США, 5-6 липня 1999 р., Киів : виступи учасників та дискусія. - К., 1999. - С. 45-54.
66. Дойч К. Народи, нації та комунікація // Націоналізм : антологія / Карл Дойч. - К. : Смолоскип, 2000. - С. 546-566.
67. Доній О. Про втрачені шанси, ідеали та політику... : Інтерв’ю Петру Андрусечку / Олесь Доній // Український журнал. - 2006. - № 12 (18). - С. 19-21.
68. Донченко Е. А. Социетальная психика / Елена Андреевна Донченко. - К. : Наукова думка, 1994. - 207 с.
69. Донченко О. А. Психосоціальний невроз „Пуер Етернус” / О. А. Донченко // Проблеми політичної психології та її роль у становленні громадянина Української держави : зб. наукових праць / О. А. Донченко. - К. : Міленіум, 2005. - Вип. 4. - С. 112-120.
70. Дорошенко В. Короткий бібліографічний огляд // Українська душа : зб. оpиг. досліджень укp. ментальності / В. Дорошенко. - К. : Фенікс, 1992. - С. 113-119.
71. Дробижева Л. М. Национальное самосознание: база формирования и социально-культурные стимулы развития / Л. М. Дробижева // Советская этнография. - 1985. - № 5. - С. 3-16.
72. Дробижева Л. М. Этничность в современной России: этнополитика и социальные практики // Россия: трансформирующееся общество / Л. М. Дробижева. - М. : КАНОН-пресс-Ц, 2001. - С. 199-221.
73. Євтух В. Досвід вирішення етнонаціональних проблем: концептуальні засади і практичні заходи // Актуальні питання вітчизняної етнополітики: шляхи модернізації, врахування міжнародного досвіду / Володимир Євтух. - К. : Український незалежний центр політичних досліджень, 2004. - С. 13-36.
74. Єфременко Т. Сприйняття інститутів ринку населенням України // Україна - 2002. Моніторинг соціальних змін / Т. Єфременко. - К. : Інститут соціології НАН України, 2002. - С. 95-108.
75. Жмир В. Національна свідомість // Мала енциклопедія етнодержавознавства / В. Жмир. - К. : Довіра : Ґенеза, 1996. - С. 104.
76. Забужко О. Шевченків міф України: Спроба філософського аналізу / Оксана Забужко. - К : Факт, 2006. - 148 с. - (Серія „Висока полиця”).
77. Заславская Т. И. Пространство посткоммунистических трансформаций // Россия, которую мы обретаем / Т. И. Заславская. - Новосибирск, 2003. - С. 30-40.
78. Зелінська Т. Амбівалентність особистості як психологічний феномен / Т. Зелінська // Психологія і суспільство. - 2001. - № 3 (5). - С. 23-32.
79. Злобіна О. Про майбутнє України та українців // Українське суспільство 1992-2006. Соціологічний моніторинг / Олена Злобіна. - К. : Інститут соціології НАН України, 2006. - С. 210-221.
80. Зорій Н. І. Соціально-психологічні чинники соціальної напруги в Україні та проблема цінностей / Н. І. Зорій // Проблеми політичної психології та її роль у становленні громадянина Української держави : зб. наукових праць / Н. І. Зорій. - К. : Міленіум, 2005. - Вип. 4. - С. 120-126.
81. Иванов А. Больше фольклора - меньше политики / А. Иванов // Донецкий кряж. - 2004. - 27 августа (№ 30).
82. Ібрагімова І. Питання ідентичності в політико-правовому контексті / Іванна Ібрагімова // Україна - проблема ідентичності: людина, економіка, суспільство : конференція українських випускників програм наукового стажування у США, 18-21 вересня 2003 р., Львів : виступи учасників та дискусія. - К. : Стилос, 2003. - С. 110-120.
83. Іщенко Ю. Пошук моделі національної ідентичності (Порівняльний аналіз історіософського дискурсу М. Данилевського і Д. Донцова) / Ю. Іщенко // Політологічні читання. - 1994. - № 2. - С. 145-178.
84. Кант И. Антропология с прагматической точки зрения / Иммануил Кант. - СПб. : Наука, 1999. - 471 с.
85. Карпенко Е. Жить дальше… / Е. Карпенко // Донбасс. - 2005. - 14 января (№ 7).
86. Касьянов Г. 1991 / Георгій Касьянов // Український журнал. - 2006. - № 12 (18). - С. 16-18.
87. Касьянов Г. В. Теорії нації та націоналізму [Електронний ресурс] : монографія / Георгій Володимирович Касьянов. - К. : Либідь, 1999. - 351 с. - Режим доступу : http://litopys.org.ua/index.html.
88. Каутский К. Национальные проблемы / Карл Каутский. - Пг : Книга, 1918. - 183 с.
89. Кісь Р. Лінгвокультурна маргіналізація у містах України (неофункціональне бачення) [Електронний ресурс] / Роман Кісь // Мовні конфлікти і гармонізація суспільства : наукова конф., 28, 29 травня 2001 р. : тези допов. - Режим доступу : http://vesna.org.ua/txt/konf/mk2001/roz2.html.
90. Когут З. Е. Розвиток малоросійської свідомості і українське національне будівництво / З. Е. Когут // Зустрічі. - 1991. - № 2. - С. 161-174.
91. Кокшаров Н. В. Диалог культур и этнополитика : Философско-политологическое исследование / Николай Васильевич Кокшаров. - СПб. : Издательство С.-Петербургского университета, 2001. - 324 с.
92. Колодій А. Про поліетнічність України: кількісний та якісний виміри / Антоніна Колодій // Україна - проблема ідентичності: людина, економіка, суспільство : конференція українських випускників програм наукового стажування у США, 18-21 вересня 2003 р., Львів : виступи учасників та дискусія. - К. : Стилос, 2003. - С. 239-264.
93. Кон И. С. К проблеме национального характера // История и психология / И. С. Кон. - М., 1971. - С. 122-158.
94. Кононенко П. П. „Свою Україну любіть...” / Кононенко П. П. - К. : Твім інтер, 1996. - 224 с.
95. Конституція України. - Х. : ТОВ „Одіссей”, 2007. - 48 с.
96. Костомаров М. Две русские народности: письмо к ред. / М. Костомаров // Основа. - 1861. - № 3. - С. 33-80.
97. Котигоренко В. О. Етнополітичні аспекти модернізаційних процесів в Україні // Національна інтеграція в полікультурному суспільстві: український досвід 1991-2002 років : збірник / Віктор Олексійович Котигоренко. - К. : Інститут політичних і етнонаціональних досліджень НАН України, 2002. - С. 22-44.
98. Кремень В. Україна: шлях до себе / В. Кремень, В. Ткаченко. - К., 1998. - 446 с.
99. Кресіна І. О. Українська національна свідомість і сучасні політичні процеси : (Етнополітологічний аналіз) : [Монографія] / Ірина Олексіївна Кресіна. - К. : Вища шк., 1998. - 392 с.
100. Кривицька О. Етнічний плюралізм як фактор розвитку поліетнічної держави / Олена Кривицька // Идентичность и толерантность в многоэтничном гражданском обществе : III-ий международный семинар, 11-14 мая 2004 г., г. Алушта : тезисы докл. - Симферополь, 2004. - С. 115-127.
101. Крымский С. Б. Культурные архетипы или знание до познания / Сергей Борисович Крымский // Природа. - 1991. - № 11. - С. 70-75.
102. Крысько В. Г. Социальная психология : учебн. [для студ. высш. учебн. заведений] / Крысько В. Г. - М. : Изд-во ВЛАДОС-ПРЕСС, 2002. - 448 с.
103. Кузнецов А. И. О соотношении понятий „общество” и „этническая общность” / А. И. Кузнецов // Советская этнография. - 1989. - № 4. - С. 19-31.
104. Кульчицький О. Основи філософії та філософічних наук / Кульчицький О. - Мюнхен - Львів : Вид-во Укр. Вільного Ун-ту, 1995. - 164 с.
105. Курас І. Етнонаціональні відносини і політика в науковому вимірі / І. Курас // Наукові записки : (серія „Політологія і етнологія”) : збірник / І. Курас. - К. : ІНВіП, 1997. - Вип. 1. - С. 5-10.
106. Курас І. Ф. Українське суспільство на рубежі століть // Національна інтеграція в полікультурному суспільстві: український досвід 1991-2002 років : збірник / Іван Федорович Курас. - К. : Інститут політичних і етнонаціональних досліджень НАН України, 2002. - С. 10-21.
107. Куценко О. Украина в трансформационных процессах: Quo vadis? / Ольга Куценко // Соціологія: теорія, методи, маркетинг. - 2007. - № 1. - С. 18-32.
108. Куценко О. Д. Діяльнісна перспектива в розумінні суспільства: спроба діяльнісно-структурного аналізу / Ольга Дмитрівна Куценко // Соціологія: теорія, методи, маркетинг. - 2001. - № 1. - С. 27-41.
109. Кушнер (Кнышев) П. И. Этнические территории и этнические границы / Кушнер (Кнышев) П. И. - М. : АН СССР. - 1951. - 279 с.
110. Лебон Г. Душа толпы // Социальная психология : Хрестоматия : Учебное пособие для студентов вузов ; [cост. Е. П. Белинская, О. А. Тихомандрицкая] / Гюстав Лебон. - М. : Аспект Пресс, 2003.- С. 42-49.
111. Лебон Г. Психология народов и масс / Гюстав Лебон. - СПб. : Макет. - 1995. - 316 с.
112. Левенець Ю. А. Нація: ідея чи реальність? / Юрій Анатолійович Левенець // Демократія і державність в Україні: проблеми гармонізації : всеукраїнська науково-практична конф. : збірник. - К., 1997. - С. 11-16.
113. Лейн Д. Еліти, класи та громадянське суспільство в період трансформації державного соціалізму / Девід Лейн // Соціологія: теорія, методи, маркетинг. - 2006. - № 3. - С. 14-31.
114. Лейн Д. Подъем и упадок государственного социализма: Индустриальное общество и социалистическое государство / Девид Лейн. - К., 2006. - 256 с. (Институт социологии НАН Украины; Харьковский национальный ун-т им. В. Н. Каразина).
115. Липинський В. Листи до братів-хліборобів: Про ідею і організацію українського монархізму. Писані 1919-1926 рр. / В’ячеслав Липинський. - Нью-Йорк : Видавнича корпорація „Булава”, 1954. - 470 с.
116. Литвиненко О. Ідея підвищення самостійності регіонів України в контексті виборчої кампанії / Олександр Литвиненко // Національна безпека і оборона. - 2004. - № 11 (59). - С. 19-21.
117. Лісничук О. Українське суспільство і проблеми посткомуністичної багатоскладовості / О. Лісничук // Наукові записки : (серія „Політологія і етнологія”) : збірник / О. Лісничук. - К. : ІПІЕНД, 2000. - Вип. 9. - С. 239-243.
118. Лісовий В. Що таке національна (українська) ідея? // Націоналізм : антологія / Василь Лісовий. - К. : Смолоскип, 2000. - С. 593-625.
119. Майборода О. М Вступ // Національна інтеграція в полікультурному суспільстві: український досвід 1991-2000 років : збірник / Олександр Микитович Майборода. - К. : Інститут політичних і етнонаціональних досліджень НАН України, 2002. - С. 5-9.
120. Майборода О. Громадянська відповідальність і патріотизм: особливості формування національної психології в сучасній Україні // Актуальні питання вітчизняної етнополітики: шляхи модернізації, врахування міжнародного досвіду / Олександр Майборода. - К. : Український незалежний центр політичних досліджень, 2004. - С. 37-51.
121. Майборода О. Загальнонаціональні і регіональні інтереси в сучасній Україні // Регіональна політика України: формування соціогуманітарних пріоритетів розвитку / Олександр Майборода. - К., 2006. - С. 121-145.
122. Майборода О. Змістом національної психології має стати відданість плюралістичності як засадничому принципу соціальних зв’язків / Олександр Майборода // Національна безпека і оборона. - 2007. - № 9 (93). - С. 35, 36.
123. Майборода О. Російський націоналізм в Україні (1991-1998 рр.) / Олександр Майборода. - К. : Видавничий дім „КМ Academia”, 1999. - 28 с.
124. Макарчук С. Трансформація духовних національних цінностей українців в умовах державної незалежності / С. Макарчук // Наукові записки : (серія „Політологія і етнологія”) : збірник / С. Макарчук. - К. : ІПіЕНД, 2000. - Вип. 13. - С.160-174.
125. Малес В. Держава і регіони (до формування регіональної політики в Україні) / В. Малес // Розбудова держави. - 1994. - № 9. - С. 12-17.
126. Маркс К. Социология : [сборник] / Карл Маркс ; [перевод с немецкого]. - М. : КАНОН-пресс-Ц : Кучково поле, 2000. - 430 с. - (Ин-т социол. РАН, Московская высшая шк. соц. и экон. наук, Центр фундаментальной социол.).
127. Медвідь Ф. Українська національна ідея в контексті релігійно-духовного життя періоду політичної модернізації / Ф. Медвідь // Вісник Львівського університету : Філософські науки / Ф. Медвідь. - 2003. - Вип. 5. - С. 348-353.
128. Мейс Д. Дисфункціональність українського суспільства / Д. Мейс // Наукові записки : (серія „Політологія і етнологія”) : збірник / Д. Мейс. - К. : ІНВіП, 1997. - Вип. 1. - С. 96-104.
129. Михайлов Ф. Т. Общественное знание и самосознание индивида / Михайлов Ф. Т. - М. : Наука, 1990. - 220 с. - (Ин-т философии АН СССР).
130. Михальченко М. Політична система України: реальність, моделі трансформації // Сучасна у
- Стоимость доставки:
- 150.00 грн