Бесплатное скачивание авторефератов |
СКИДКА НА ДОСТАВКУ РАБОТ! |
Увеличение числа диссертаций в базе |
Снижение цен на доставку работ 2002-2008 годов |
Доставка любых диссертаций из России и Украины |
Каталог авторефератов / СЕЛЬСКОХОЗЯЙСТВЕННЫЕ НАУКИ / Лесное хозяйство
Название: | |
Альтернативное Название: | Федонюк О.В. Земноводные и пресмыкающиеся в лесах Львовщины |
Тип: | Автореферат |
Краткое содержание: | Загальна характеристика проблеми Представлена характеристика земноводних і плазунів, історія досліджень земноводних і плазунів в західному регіоні України, історія та напрямки досліджень на Львівщині. Розглядається роль земноводних і плазунів у лісових та інших екосистемах, значення в живленні риб, птахів та ссавців. Аналіз літературних джерел свідчить про недостатність та фрагментарність досліджень в галузях батрахології та герпетології в умовах Львівщини. Природні умови та районування Львівщини Охарактеризовані клімат, рослинний покрив, лісовий фонд, лісогосподарське, лісокультурне, біогеографічне і зоогеографічне районування Львівщини. Графічно зображено місця стаціонарних досліджень (рис. 1). В дисертації наведені характеристики ландшафтів, ґрунтів, гідрологічних умов природних районів Львівщини (Мале Полісся, Розточчя, Опілля, Карпати).
Рис. 1. Місця стаціонарних досліджень лісової фауни земноводних та плазунів на Львівщині: 1. Мале Полісся (Лопатинське лісомисливське лісництво); 2. Розточчя (Страдчівське лісництво, Національний природний парк "Яворівський" – Майданське і Янівське лісництва, Природний заповідник "Розточчя" – Ставчанське лісництво); 3. Опілля (Липниківське та Суходільске лісництва); 4. Карпати (Національний природний парк "Сколівські Бескиди" – Сколівське та Бутивлянське лісництва). Об'єкти, програма та методика досліджень В розділі наведена лісівнича характеристика 14 батрахогерпетологічних маршрутів. Вивчення видового складу земноводних і плазунів здійснено за загальноприйнятою методикою (Шляхтин, Голикова, 1986). Кількісні обліки (291 по земноводних, 147 по плазунах) проведені на маршрутах за Н.Н. Щербаком (1989). Загалом, дослідження в польових умовах проведені протягом 196 календарних днів. Чисельність аналізували за 5-бальною шкалою: види дуже рідкісні, рідкісні, звичайні, багаточисельні, дуже багаточисельні. Поширення видів визначалося за 5-бальною шкалою (Котенко, 1987). При обліках на маршрутах, фіксували метеорологічні параметри: температуру повітря (°С), відносну вологість повітря (у %), атмосферні опади та хмарність. Живлення земноводних вивчали прижиттєво (Шляхтин, Голикова, 1986). Аналіз харчових грудок здійснено в лабораторних умовах. Для аналізу біотопів застосовано описовий метод. Вивчення впливу антропогенних чинників є важливим елементом екологічного та лісівничого дослідження. Нами досліджений вплив лісогосподарських заходів (рубок лісу) на стан фауни земноводних та плазунів. Зокрема, одержано дані щодо впливу рубок на видове різноманіття земноводних і плазунів. Обліки загиблих на дорогах земноводних та плазунів проведені маршрутним методом. Теоретичні аспекти впливу рекреації на герпетофауну встановлені на основі проведення анкетування молоді. Інформацію щодо використання в якості поживи земноводних і плазунів рибами, птахами та ссавцями отримано з допомогою візуальних спостережень та із застосуванням іхтіологічних методик. Збір даних щодо морфологічних аномалій та нетипових явищ здійснено за аналізом окремих вибірок та за візуальними спостереженнями. Статистична обробка даних проведена з допомогою комп'ютерної програми Microsoft Excel. Коефіцієнт Жаккара (індекс подібності) обчислювали для встановлення подібності населення земноводних і плазунів у досліджуваних лісостанах. Стан популяцій земноводних та плазунів Видове різноманіття. У досліджених біотопах виявлені 18 видів земноводних та плазунів: Salamandra salamandra L., Triturus cristatus Laur., Mesotriton alpestris Laur., Lissotriton montadoni Boul., Lissotriton vulgaris L., Bombina bombina L., Bombina variegata L., Pelobates fuscus Laur., Bufo bufo L., Hyla arborea L., Rana temporaria L., Rana arvalis Nils., Pelophylax ridibundus Pal., Lacerta agilis L., Zootoca vivipara Jac., Anguis fragilis L., Natrix natrix L., Vipera berus L. У різних лісогосподарських районах Львівщини у місцях стаціонарних досліджень та на межуючих територіях виявлена різна кількість видів земноводних і плазунів, що свідчить про зв'язок батрахо- та герпетокомплексів з особливостями фітоценозів (рис. 2).
Рис. 2. Видове багатство земноводних і плазунів в основних біотопах Результати досліджень показують, що фауна земноводних та плазунів найбагатша у лісах Розточчя і Опілля (Розтоцько-Опільський лісогосподарський район), зокрема за рахунок того, що на Опіллі крім рівнинних видів трапляються елементи карпатської лісової фауни (тритони карпатський та альпійський). За коефіцієнтом Жаккара встановлено, що населення земноводних характеризується найвищими показниками подібності (73 та 50 %) в умовах Опілля і Розточчя та Карпат і Опілля. Максимальним показником подібності населення плазунів (100 %) відзначаються ліси Карпат та Опілля. Локалізація, кількісна оцінка та розміри ареалів видів встановлені за результатами власних досліджень та літературними даними. Наведена інформація про місця знахідок кожного виду, їхня кількісна оцінка, а також – розміри ареалу. У досліджених лісових екосистемах Львівщини дуже рідкісним видом є часничниця звичайна, рідкісним видом – саламандра плямиста, звичайні види – тритони звичайний та гребенястий, ропуха звичайна, квакша, ящірка живородна та гадюка звичайна. Багаточисельні – тритони карпатський та альпійський, кумка жовточерева, жаба трав'яна, жаба гостроморда, жаба озерна. На Малому Поліссі рідкісними видами є: часничниця, ящірка прудка; звичайні види – жаба озерна, ящірка живородна, гадюка звичайна; багаточисельні види – ропуха звичайна, квакша, жаба гостроморда, вуж звичайний. На Розточчі дуже рідкісним видом є часничниця звичайна; рідкісний вид – тритон гребенястий; звичайні види – жаба гостроморда, жаба трав'яна, ящірка живородна; багаточисельні види – ропуха звичайна, ящірка прудка, вуж звичайний; дуже багаточисельний вид – жаба озерна. На Опіллі рідкісні види: тритон гребенястий, жаба озерна, вуж звичайний, гадюка звичайна; звичайні види: тритон звичайний, ропуха звичайна, квакша, веретільниця ламка, ящірка живородна; багаточисельні види: тритони карпатський та альпійський, трав'яна і гостроморда жаби, ящірка прудка. В Карпатах рідкісні види: тритон звичайний, саламандра плямиста, ропуха звичайна, квакша; звичайний вид: ящірка живородна; багаточисельні види: тритони гребенястий, альпійський, карпатський, кумка жовточерева, жаба трав'яна, ящірка прудка, веретільниця ламка, вуж звичайний, гадюка звичайна. Проведений нами аналіз розмірів ареалів і чисельності видів дає змогу зробити такі висновки: види з максимальним ареалом (тритони звичайний і гребенястий, квакша, ропуха звичайна, трав'яна жаба, ящірки прудка та живородна, вуж звичайний та гадюка звичайна) є звичайними та багаточисельними. Це певною мірою свідчить про стабільний стан їх популяцій; види з великим ареалом, поширені на 40-60 % площі області (жаба озерна, жаба гостроморда) мають доволі високу чисельність та належать до багаточисельних;
види з ареалом середніх розмірів (саламандра плямиста, часничниця звичайна, тритони карпатський та альпійський, кумка жовточерева, веретільниця ламка) за чисельністю належать до рідкісних, як, наприклад, саламандра плямиста, дуже рідкісних, як, наприклад, часничниця звичайна та багаточисельних (усі інші види). |