Бесплатное скачивание авторефератов |
СКИДКА НА ДОСТАВКУ РАБОТ! |
Увеличение числа диссертаций в базе |
Снижение цен на доставку работ 2002-2008 годов |
Доставка любых диссертаций из России и Украины |
Каталог авторефератов / ЭКОНОМИЧЕСКИЕ НАУКИ / Мировая экономика
Название: | |
Тип: | Автореферат |
Краткое содержание: |
Актуальність теми. Глобалізація є об’єктивним і всеохоплюючим процесом, характерним для сучасного розвитку світової економіки. Не можна зупинити поступальної об’єднавчої ходи, спрямованої на залучення України в інтеграційних процесах, а це викликає різноманітні й неоднозначні наслідки для національної економіки, які, в першу чергу, позначаються на фінансовому секторі країни. Позитивний або негативний вектор цих наслідків багато в чому залежить від рівня розвитку національної фінансової системи, позиції країни у світовому господарстві. Глобальна конкурентоспроможність економіки країни обумовлюється стабільністю фінансової системи та ефективністю її адаптації у міжнародному фінансовому середовищі. В умовах поглиблення процесу фінансової глобалізації та посилення її впливу на розвиток національних економік важливого значення набуває така державна політика, яка стимулює ефективний розвиток національних фінансових систем і сприяє їх інтеграції до глобальної фінансової системи. Виняткова актуальність дослідження проблем і особливостей фінансової глобалізації в Україні підсилюється фактом набуття нашою державою членства у Світовій організації торгівлі. Проблема зростання впливу глобалізації на національні фінансові системи актуальна ще й в аспекті розроблення комплексної системи його вимірювання з метою прогнозування їхніх наслідків та ефективного управління даними процесами. Сучасні проблеми і тенденції розвитку глобалізаційних процесів досліджуються різними науковими школами. Свій внесок у розробку фундаментального підходу до виявлення проблем, які виникають із поглибленням глобалізації, зробили всесвітньо відомі вчені й практики М.Алле, Д.Гелд, П.Герст, Е.Мак-Грю, Г.-П.Мартін, Дж.Сорос, Дж.Стігліц, Г.Томсон, Х.Шуманн. Роботи цих авторів об’єднує системність і міждисциплінарний підхід до розгляду глобалізації, а також критичне ставлення до наслідків даного процесу для національних економік і світового господарства в цілому. Напрацювання вказаних авторів були доповнені емпіричними дослідженнями, серед яких варто відзначити роботи іноземних, у тому числі російських, авторів В.Аванесяна, Т.М.Андерсена, Г.Аніліоніса, Г.Геск’юєре, Т.Джрбашяна, А.Єгіазаряна, Н.Зотової, Г.Колодко, С.Переслегіна, Т.Т.Хербертсона, Н.Ютанова та інших. Сучасна база знань про особливості функціонування національних фінансових систем в умовах глобалізації сформувалася завдяки дослідженням С.Вальдес-Прієто, К.Джордана, Й.Дріссена, Г.Імпавідо, С.Классена, Л.Лавена, Д.-К.Лі, Д.Маджононі, А.Р.Мусалема, С.Томас, П.Хонохана, Д.Хансона, А.Шах, А.Ші та інших. Окрім того, значний внесок у розв’язання проблем розвитку фінансових систем країн світу в розрізі особливостей та протиріч сучасних глобалізаційних процесів зробили експерти Організації економічного співробітництва й розвитку, журналу “Foreign policy”, консультаційної фірми A.T.Kea Серед наукових праць, присвячених глобалізації економічного розвитку, інтеграції України у світовий економічний та фінансовий простір, слід виділити дослідження таких вітчизняних науковців, як З.Адаманова, Г.Аніловська, Л.Антонюк, О.Білорус, А.Гальчинський, В.Геєць, Б.Губський, І.Каленюк, Ю.Козак, А.Кредісов, Д.Лук’яненко, З.Луцишин, Ю.Макогон, О.Мозговий, В.Новицький, Є.Панченко, Ю.Пахомов, О.Плотніков, А.Поручник, В.Рокоча, Л.Руденко-Сударєва, С.Сіденко, А.Філіпенко, Т.Циганкова, В.Чужиков, О.Швиданенко, В.Шевчук, І.Школа та інші. Разом з тим існує об’єктивна необхідність подальших досліджень глобальних імперативів розвитку національних фінансових систем, насамперед, у напрямах розроблення методичного підходу їх дослідження і порівняльних характеристик глобалізаційного впливу на їхнє функціонування, обґрунтування методики вимірювання та аналізу динаміки фінансової глобалізації, виявлення визначальних принципів і чинників ефективного розвитку національних фінансових систем у контексті глобалізації, обґрунтування концепції поетапної адаптації фінансової системи України за таких умов. Це дасть змогу, з одного боку, поглибити наукові дослідження у сфері міжнародних фінансів з метою підвищення обґрунтованості дослідницьких узагальнень, прогнозів, практичних висновків та рекомендацій, а з другого – оптимізувати державну політику України, направивши її на стимулювання ефективного розвитку національної фінансової системи та сприяння її інтеграції до глобальної економіки. Зв'язок роботи з науковими програмами, планами, темами. Дисертаційна робота виконана у рамках науково-дослідної теми факультету міжнародної економіки і менеджменту ДВНЗ «Київський національний економічний університет імені Вадима Гетьмана» «Ресурси і моделі глобального економічного розвитку» (номер державної реєстрації 0106U004357). У рамках цієї теми досліджено вплив глобалізації на національні фінансові системи, запропоновано шляхи нейтралізації її негативних наслідків. У рамках науково-дослідної теми «Перспективи інтеграції України у міжнародну фінансову систему» (номер державної реєстрації 0108U000629), що виконується протягом 2008-2009 років на кафедрі міжнародних фінансів Дніпропетровського національного університету імені Олеся Гончара, особисто автором досліджуються наслідки інтеграції України у міжнародну фінансову систему та напрацьовуються рекомендації щодо ефективного розвитку фінансової системи України в умовах фінансової глобалізації. При виконанні науково-дослідної теми «Проблеми інтеграції України в систему світогосподарських відносин» (номер державної реєстрації 0105U000363) на кафедрі міжнародних фінансів Дніпропетровського національного університету імені Олеся Гончара дисертантом була проведена загальна наукова редакція, розроблені реферат, вступ, висновки та третій розділ «Визначення шляхів вирішення проблем та напрямків прискорення інтеграції України у систему міжнародних економічних і фінансових відносин». Зокрема, розроблені шляхи вимірювання фінансової глобалізації, запропоновані напрями вирішення проблем та активізації процесу інтеграції України у міжнародну економічну систему, визначені можливі шляхи формування інноваційної моделі розвитку як передумови подальшої міжнародної інтеграції України, розроблені рекомендації щодо удосконалення фінансової політики України. Наукові результати, теоретичні положення та висновки дослідження були використані при розробленні науково-дослідної теми кафедри міжнародних фінансів Дніпропетровського національного університету «Розвиток фінансової системи з метою стимулювання економічного росту України» (номер державної реєстрації 0102U004408). Дисертантом зроблена оцінка впливу іноземних інвестицій на національну фінансову систему, обґрунтовані шляхи удосконалення законодавчої бази її розвитку, розроблені заходи підвищення ефективності використання фінансових ресурсів на місцевому рівні. Результати наукових досліджень відображені у наукових звітах, підготовлених за наукового керівництва дисертанта, а також у розділах наукових звітів із зазначених тем, підготовлених дисертантом особисто. Мета і завдання дослідження. Метою дослідження є виявлення закономірностей фінансової глобалізації, теоретичне обґрунтування її впливів на національні фінансові системи, а також розроблення практичних рекомендацій щодо розвитку фінансової системи України в сучасних умовах. Для досягнення зазначеної мети ставилися та розв’язувалися такі завдання методологічного, науково-методичного і практичного характеру: · розкрити методологічні підходи до визначення інтернаціоналізації та теоретичні засади її аналізу; · проаналізувати сутність фінансової глобалізації з виділенням чинників її розвитку; · визначити позитивні та негативні наслідки глобалізації для національних фінансових систем; · перевірити гіпотезу щодо прискорення або уповільнення інтенсивності розвитку економічної глобалізації; · дослідити показники, за якими вимірюють глобалізацію, з проведенням їх подальшої класифікації; · обґрунтувати методологічний підхід до дослідження національних фінансових систем; · розробити індекс фінансової глобалізації для оцінювання й порівняння рівня і темпів її розвитку у різних країнах світу; · здійснити аналіз основних тенденцій розвитку фінансових систем країн світу, у тому числі України, використовуючи адекватні дослідницькі методики; · запропонувати шляхи нейтралізації негативного впливу глобалізації на національні фінансові системи; · виявити визначальні принципи та чинники ефективного розвитку національних фінансових систем у контексті глобалізації; · обґрунтувати концепцію поетапної адаптації фінансової системи України у глобальному фінансовому середовищі.
Об’єкт дослідження – процеси розвитку та глобальної взаємодії національних фінансових систем. Предмет дослідження – передумови, закономірності та особливості фінансової глобалізації. Методи дослідження. Теоретичною та методологічною основою дисертаційного дослідження є праці вітчизняних і зарубіжних учених, міжнародні та національні нормативно-правові документи, об’єктивні закони економіки й діалектики. У процесі вирішення поставлених завдань у роботі застосовано методи емпіричного та теоретичного дослідження, а також методи, використовувані на емпіричному й теоретичному рівнях, зокрема: абстрагування, аналізу та синтезу - для дослідження теоретико-методологічних засад інтернаціоналізації, визначення основних проблем і тенденцій розвитку національних фінансових систем, для обґрунтування концепції поетапної адаптації фінансової системи України у глобальному фінансовому середовищі, для аналітичних оцінок передумов та наслідків розширення зони євро (п. 1.1, 1.2, 2.2, 3.4, 3.5, 5.4); вимірювання - для розроблення та розрахунку індексу фінансової глобалізації, для рейтингування країн світу за рівнем фінансової глобалізації (п. 3.2, 3.3); системного узагальнення - для визначення набору показників, за якими вимірюють інтернаціоналізацію та глобалізацію, для виявлення ключових принципів і чинників ефективного розвитку національних фінансових систем у контексті глобалізації (п. 1.3, 2.1, 2.6, 5.1, 5.2, 5.3); порівняння - для оцінювання особливостей впливу глобалізації на фінансові системи країн світу (п. 2.3, 3.4); факторного аналізу - для ідентифікації чинників розвитку фінансової глобалізації, для обґрунтування методологічного підходу до дослідження національних фінансових систем (п. 2.4, 3.1); статистичного аналізу - для оцінки потенціалу розвитку фінансової системи України в умовах глобалізації (п. 4.1, 4.2, 4.3, 4.4, 4.5, 4.6); гіпотези та припущення - для підтвердження гіпотези нерівномірності інтенсивності розвитку економічної глобалізації (п. 2.5); методи соціологічних досліджень, включаючи анкетування - для визначення проблем функціонування сучасної податкової системи України і формування пропозицій щодо її вдосконалення з урахуванням глобалізаційних процесів (п.5.2). Інформаційною базою дослідження стали Закони України, Укази Президента України, Постанови Кабінету Міністрів України, матеріали Державного комітету статистики України, фактологічна інформація державних органів влади, широке коло вітчизняних і зарубіжних літературних джерел, експертні оцінки, результати наукових досліджень ДВНЗ «Київський національний економічний університет імені Вадима Гетьмана», Інституту світової економіки та міжнародних відносин НАН України, Дніпропетровського національного університету, Гарвардського університету (США), Університету Амстердама (Нідерланди), Університету Льовена (Бельгія), аналітичні й інформаційні матеріали Ради Європи, Міжнародного валютного фонду, Світового банку, Європейського центрального банку, ряду міжнародних асоціацій, дослідницьких і рейтингових агенцій, аналітичні доповіді на електронних носіях, Інтернет-ресурси. Наукова новизна одержаних результатів. У дисертаційному дослідженні на основі конструктивного осмислення існуючих концепцій та методологічного апарату, присвячених питанням фінансової глобалізації, визначено теоретичні та прикладні засади розвитку національних фінансових систем в умовах глобалізації, зокрема фінансової системи України, що поступово інтегрується у міжнародне фінансове середовище. Наукова новизна визначається такими положеннями: вперше одержано: · методологічний підхід до дослідження національних фінансових систем, що ґрунтується на авторському трактуванні їх як внутрішньо інтегрованих сукупностей суб’єктів фінансової діяльності, фінансових інструментів, ринків та інститутів регулювання. Пропонований підхід консолідує принципи аналізу фінансової системи (генезису, єдності, повноти, функціоналізму, достовірності, адекватності) за її сферами (фінанси домогосподарств, фінанси підприємств, державні фінанси, міжнародні фінанси, глобальні фінанси) та складовими (суб’єкти, інструменти, ринки, регулятивні інститути). Це дозволяє розширити і поглибити методику порівняльного аналізу національних фінансових систем країн світу та виявити канали їхньої глобальної взаємодії; · ключові принципи (еволюційності, цілісності, амбівалентності, антропологізму, інтеграційності) та чинники ефективного розвитку національних фінансових систем у контексті глобалізації, проведено авторську класифікацію останніх з виділенням загальних чинників (геополітичні, геоекономічні, глобально-регулятивні, інформаційно-технологічні) та специфічних (історичні, внутрішньополітичні, ресурсні, соціально-економічні, інституційно-законодавчі). Аргументовано, що, незважаючи на втрату державою можливості повною мірою використовувати традиційні важелі макроекономічного регулювання, її роль в умовах фінансової глобалізації неоліберального типу зростає і полягає, з одного боку, у необхідності проведення послідовної й адекватної фіскальної політики, орієнтованої на створення умов для зростання конкурентоспроможності економіки у контексті базових національних інтересів, а з другого – в активізації своєї діяльності у процесах міжнародної фінансової координації, стандартизації та універсалізації базових вимог, правил і норм, міждержавного узгодження заходів економічної політики, в тому числі й для запобігання і нейтралізації наслідків перманентних фінансових криз; · методику розрахунку та аналізу індексу фінансової глобалізації, динаміка якого підтвердила авторську гіпотезу щодо відмінності рівнів глобалізаційних процесів й нерівномірності темпів їхнього розвитку в різних національних фінансових системах. Цей індекс є інтегративним показником, що враховує різновекторні індикатори, які характеризують інтернаціоналізацію фінансової сфери країни (через обсяги: експорту та імпорту фінансових послуг, валютних депозитів у вітчизняних банківських інститутах, кредитів у економіку країни в іноземній валюті, валового зовнішнього боргу, прямих та портфельних іноземних та зарубіжних інвестицій, статутного капіталу банків з іноземним капіталом, у тому числі зі стовідсотковим) та може слугувати важливим інструментом аналізу й порівняльної оцінки рівня фінансової глобалізації країн світу. Підґрунтя розробленого індексу складає авторська класифікація кількісних та якісних показників фінансової глобалізації за сферами фінансів. За індексом фінансової глобалізації складено рейтинг відібраних автором країн світу з метою цільового порівняльного аналізу, проведеного автором за 2002-2007 рр.; · концепцію поетапної адаптації фінансової системи України у глобальному фінансовому середовищі, яка ґрунтується на аналізі еволюції ідеї циклічності світогосподарського розвитку й гіпотезі щодо прискорення або уповільнення інтенсивності економічної глобалізації залежно від політичних, інформаційно-технологічних, економічних, фінансових, екологічних, соціо-психологічних факторів. Умотивовано, що на першому етапі необхідно провести інвентаризацію існуючої нормативно-законодавчої бази та стратегічний фінансовий моніторинг, обґрунтувати й реалізувати системні заходи з удосконалення державної фінансової регулятивної політики з пріоритетністю інституціональних змін і міжнародної гармонізації національного законодавства. Другий етап має передбачати імплементацію адаптованих норм і правил у середовищі суб’єктів фінансової діяльності, національних фінансових ринків та інструментів, а третій – ідентифікацію у системі міжнародних дво- і багатосторонніх міждержавних угод. Часова детермінація пропонованих етапів ускладнена дією не тільки об’єктивних чинників, але й суб’єктивною мотивацією державного і корпоративного топ-менеджменту. Послідовна реалізація концепції забезпечить ефективне функціонування національних фінансів у глобальній економічній системі; удосконалено: · структурну композицію інтернаціоналізації фінансів як процесу розширення і поглиблення зв’язків між фінансовими системами країн світу з виділенням її сфер (банківська, інвестиційна, валютна, інструментальна), рівнів (мікро та макро), видів (внутрішня та зовнішня), типів (природна та форсована), шляхів розвитку (інтернальна, екстернальна); · понятійний апарат економічної глобалізації у її фінансовому компоненті (фінансова глобалізація, фінансовий глобалізм, глобальна фінансова архітектура) на підставі вивчення умов та мотиваційного механізму становлення глобальних фінансів як суб’єктно, інструментально, інституційно та функціонально структурованої багаторівневої системи, основним елементом якої є глобальний фінансовий ринок; · стратегічні напрями активізації фінансової політики України з їх орієнтацією, з одного боку, на її відповідність об’єктивним тенденціям глобалізації, а з другого - на нейтралізацію негативного впливу останньої на національну фінансову систему; обґрунтовано заходи щодо ефективного використання сучасних фінансових інструментів на глобально інформатизованих ринках, створення системи моніторингу стану державних та корпоративних фінансів для постійного удосконалення бюджетної та податкової політик; дістало подальший розвиток: · ідентифікація чинників розвитку фінансової глобалізації (політичні, економічні, регулятивні, технологічні, соціальні, психологічні, гуманітарні) з метою прогнозування її впливу на національні фінансові системи. Доведено вирішальне значення якісних змін у міжнародних фінансах (інновативність, сек’юритизація, спекулятивність, волатильність, асиметричність) в умовах глобальних регулятивних трансформацій (переміщення повноважень з державного на між- та наддержавний рівні, фінансова експансія транснаціональних компаній та банків, дискредитація традиційних місій міжнародних фінансових організацій); · виявлення позитивних та негативних проявів фінансової глобалізації шляхом порівняльного аналізу її динаміки у промислово розвинених країнах, країнах, що розвиваються, і країнах з перехідною економікою. Їх співвідношення та наслідки для національного економічного розвитку обумовлюються, насамперед, масштабами та структурою іноземного банківського капіталу, прямих та портфельних іноземних інвестицій; · аналітичні оцінки передумов і наслідків розширення зони євро з акцентуванням уваги на загальні перспективи зростання міжнародної ролі євро, у тому числі й для української фінансової системи. Встановлено, що в умовах фінансової глобалізації в межах сучасної політики інтеграції України до Європейського Союзу доцільно диверсифікувати валютну структуру зовнішньоекономічних операцій, банківських активів та резервів за рахунок збільшення частки євро. Практичне значення одержаних результатів полягає у тому, що основні положення, які викладені автором у дисертації, доведені до рівня методичних розробок і прикладних рекомендацій, можуть слугувати науковою основою для розроблення стратегій і програм розвитку національної фінансової системи України в умовах глобалізації світового господарства. На загальнодержавному рівні результати дослідження було використано при опрацюванні та прийнятті Закону України «Про Державний бюджет України на 2008 рік та про внесення змін до деяких законодавчих актів України», при підготовці змін до цього Закону України, при прийнятті Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України» (з питань оподаткування), при розробці пропозицій до проекту закону про внесення змін до Бюджетного кодексу України, при опрацюванні Бюджетної декларації на 2009 рік (довідка №04-14/17-1652 від 3.12.2008). Окремі положення розробленої дисертантом наукової концепції поетапної адаптації фінансової системи України у глобальному фінансовому середовищі, які стосуються посилення ролі місцевих органів фінансового контролю та управління, пріоритетності фінансування розвитку людського капіталу, впровадження нової концепції державного управління, використовуються у практичній діяльності Дніпропетровської обласної державної адміністрації (довідка №25-2735/0/2-07 від 08.06.07). Рекомендації автора щодо впровадження нових ефективних фінансових інструментів під час роботи з іноземними партнерами та використання переваг доступу на міжнародні фінансові ринки використовуються Конструкторським бюро «Південне» (довідка № 23/10-24 від 23.10.07) та Виробничим об’єднанням «Південний машинобудівний завод ім.О.М.Макарова» (довідка №005162 від 04.03.08). Методологічний підхід до дослідження національних фінансових систем, індекс фінансової глобалізації, а також інші методичні розробки та практичні рекомендації використовуються у практичній діяльності Дніпропетровської торгово-промислової палати при організації міжнародних конференцій, форумів, виставок, презентацій економічних здобутків регіону за кордоном, а також при розробці основних напрямів розвитку регіону (довідка №298/01-07 від 29.02.08). Окремі результати дисертаційного дослідження у сфері диверсифікації валютних ризиків, використання переваг міжнародних і глобальних фінансових інструментів, а також інших можливостей міжнародних фінансових ринків застосовуються приватним підприємством «Реарді» (мережа супермаркетів «Велика ложка») (довідка № 98 від 11.10.07). Матеріали дисертаційного дослідження використовуються в лекційних курсах «Міжнародні фінанси», «Міжнародні кредитно-розрахункові та валютні операції», «Фінанси», спецкурсі «Фінансова глобалізація», при проведенні практичних занять із студентами факультету міжнародної економіки і магістратури державного управління Дніпропетровського національного університету, а також у процесі наукового керівництва науковими роботами студентів, дипломними роботами бакалаврів, спеціалістів, магістрів та дисертаційними роботами аспірантів (довідка № 86-552-11 від 18.02.08). Особистий внесок здобувача. Усі наукові результати, які викладені у дисертаційній роботі та виносяться на захист, здобуто автором самостійно і знайшли відображення у 52 опублікованих працях, 38 з яких опубліковано без співавторів. Апробація результатів дисертації. Основні теоретичні й методологічні положення і результати дисертаційного дослідження оприлюднені та обговорені на більше ніж 40 міжнародних і всеукраїнських науково-теоретичних і науково-практичних конференціях, конгресах, семінарах, зокрема: на І Міжнародному симпозіумі «Економічний розвиток та стратегічне планування у Східній Європі в контексті глобалізації» (м. Харків, 26-27 травня 2003 р.), V Всеукраїнській науково-практичній конференції «Фінансово-економічні проблеми розвитку регіонів України» (м. Дніпропетровськ, 26 жовтня 2004 р.), І Міжнародній науково-практичній конференції «Науковий потенціал світу ‘ 2004» (м. Бєлгород (Росія) – м. Дніпропетровськ (Україна), 1-15 листопада 2004 р.), Міжнародній науково-практичній конференції «Соціальні трансформації у Прикордонні (Білорусь, Україна, Молдова)» (м. Мінськ, Білорусь, 22-23 листопада 2004 р.), II Міжнародній науково-практичній конференції «Сучасні тенденції в розвитку банківської системи» (м. Дніпропетровськ, 7-8 грудня 2004 р.), Міжнародній науково-практичній конференції «Економічна безпека держави в умовах інтеграції до світового співтовариства» (м. Дніпропетровськ, 24-25 листопада 2005 р.), Міжнародній науково-практичній конференції «Конкурентоздатність національної економіки в умовах глобалізації» (м. Донецьк, 24-25 жовтня 2005 р.), Всеукраїнській науково-практичній конференції «Інвестиційні стратегії підприємств України на міжнародних товарних та фінансових ринках» (м. Дніпропетровськ, 4 лютого 2006 р.), VI Міжнародній науково-практичній конференції «Стратегії інвестування промислового виробництва в Україні» (м. Київ, 15 квітня 2006 р.), Регіональному науково-практичному семінарі «Проблеми інтеграції України у світову фінансову систему» (м. Дніпропетровськ, 14 квітня 2006 р.), IV Всеукраїнській науково-практичній конференції молодих вчених «Сучасні проблеми соціально-економічного розвитку України» (м. Дніпропетровськ, 19 квітня 2006 р.), Міжнародній науково-практичній конференції «На Схід та Південь від ЄС: проблеми формування спільного європейського економічного простору» (м. Київ, 5-7 жовтня 2006 р.), VI Міжвузівській науковій конференції молодих учених «Соціально-економічний розвиток України: європейський вибір» (м. Мелітополь, 20 квітня 2006 р.), Міжнародній науково-практичній конференції «Перспективи та пріоритети розвитку людського капіталу в умовах глобалізації» (м. Харків, 19-20 травня 2006 р.), Всеукраїнській науково-практичній конференції молодих вчених «Україна в європейському економічному просторі: реалії та перспективи» (м. Дніпропетровськ, 22-23 травня 2006 р.), ІІ Міжнародній науково-практичній конференції «Розвиток зовнішньоекономічної діяльності в умовах глобалізації» (м. Сімферополь, 21 квітня 2006 р.), Міжнародному семінарі «Підготовка офіцерів митної служби як крок на шляху європейської та євроатлантичної інтеграції» (м. Дніпропетровськ, 1-2 червня 2006 р.), Міжнародній конференції «Україна та європейська політика сусідства» (м. Краків, Польща, 7-9 червня 2006 р.), Науково-практичному семінарі «Фінансові стратегії міжнародної конкурентоспроможності вищої освіти України» (м. Дніпропетровськ, 3 листопада 2006 р.), Міжнародній науково-практичній конференції «Актуальні проблеми управління економічними процесами промислових підприємств» (м. Харків, 14-15 листопада 2006 р.), Всеукраїнській науково-практичній конференції молодих вчених «Управління інноваційним розвитком підприємств України в умовах світових інтеграційних процесів» (м. Дніпропетровськ, 9-10 листопада 2007 р.), Всеукраїнській науково-практичній конференції «Економічна політика України в умовах євроінтеграції» (м. Кривий Ріг, 18-19 вересня 2008 р.), щорічній Міжнародній науково-практичній конференції «Фінанси України» (м. Дніпропетровськ, 2000 - 2008 рр.). Публікації. Основні положення роботи опубліковані дисертантом самостійно та у співавторстві у 52 наукових роботах, у тому числі в 4 монографіях (одна з них одноосібна), у 1 навчальному посібнику, 22 статтях у наукових фахових виданнях (з них – 19 одноосібних), 25 публікаціях в інших виданнях, у тому числі як матеріали і тези доповідей на конференціях. Загальний обсяг надрукованого матеріалу, який належить особисто дисертанту, складає 71,15 д.а. Структура дисертації. Дисертація складається зі вступу, п’ятьох розділів, висновків, додатків, списку використаних джерел. Загальний обсяг дисертації 362 сторінки основного тексту. Дисертація містить 31 таблицю на 33 сторінках і 38 рисунків на 11 сторінках, а також 6 додатків на 32 сторінках. Список використаних джерел із 339 найменувань розміщений на 33 сторінках.
|