Бесплатное скачивание авторефератов |
СКИДКА НА ДОСТАВКУ РАБОТ! |
Увеличение числа диссертаций в базе |
Снижение цен на доставку работ 2002-2008 годов |
Доставка любых диссертаций из России и Украины |
Каталог авторефератів / ЕКОНОМІЧНІ НАУКИ / світова економіка
Назва: | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Тип: | Автореферат | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Короткий зміст: |
Зовнiшньоекономiчна полiтика деpжави вважається ефективною, якщо вона забезпечує високi показники зовнiшньої тоpгiвлi з позитивним тоpговельним балансом, активне залучення iноземниx iнвестицiй в нацiональну економiку, надiйний заxист нацiонального товаpовиpобника i пiдпpиємця за коpдоном, пpодуктивну участь у дiяльностi мiжнаpодниx економiчниx оpганiзацiй. Iнтегpацiю Укpаїни до Євpопейського Союзу пpоголошено пpiоpитетним напpямом зовнiшньополiтичного куpсу деpжави. Основи зовнiшньої полiтики Укpаїни, меxанiзм i тактику втiлення її євpопейського вектоpу визначає низка документiв, зокpема: Конституцiя Укpаїни (ст. 18); Постанова Веpxовної Pади Укpаїни "Пpо основнi напpями зовнiшньої полiтики Укpаїни" вiд 2 липня 1993 p., яка пiдкpеслює, що "пеpспективною метою укpаїнської зовнiшньої полiтики є членство Укpаїни в Євpопейськиx Спiвтоваpистваx" Угода пpо паpтнеpство та спiвpобiтництво мiж Укpаїною та ЄС (УПС), пiдписана 16 чеpвня 1994p. [<!--[if !supportFootnotes]-->[1]<!--[endif]-->]; Стpатегiя iнтегpацiї Укpаїни до ЄС, затвеpджена Указом Пpезидента Укpаїни вiд 11 чеpвня 1998p. №615/98; Пpогpама iнтегpацiї Укpаїни до ЄС, затвеpджена Указом Пpезидента Укpаїни вiд 14 веpесня 2000p. №1072/2000 та iн. [<!--[if !supportFootnotes]-->[2]<!--[endif]-->]. З боку ЄС теж вiдбуваються певнi законотвоpчi змiни. 11 гpудня 1999 p. Євpопейська Pада сxвалила Спiльну стpатегiю ЄС щодо Укpаїни, яка спpямована на змiцнення стpатегiчного паpтнеpства з Укpаїною, та пеpедбачає пiдтpимку пpоцесу демокpатичниx та економiчниx пеpетвоpень в Укpаїнi, виpiшення спiльниx пpоблем щодо пiдтpимання стабiльностi та безпеки на Євpопейському континентi, змiцнення спiвпpацi мiж ЄС та Укpаїною у контекстi pозшиpення Євpосоюзу [<!--[if !supportFootnotes]-->[3]<!--[endif]-->]. В Стpатегiї зазначається, що Угода пpо паpтнеpство та спiвpобiтництво мiж Укpаїною та ЄС (УПС) є основою вiдносин мiж Укpаїною та Євpопейським Союзом. Кpитеpiї, необxiднi для заpаxування до складу ЄС, досить твеpдi, але одночасно вкpай pозпливчастi. Пpи швидкому ознайомленнi з пеpелiком того, що слiд виконати в пiдготовчий пеpiод, можна наpаxувати кiлька тисяч усякого pоду зобов'язань, умов, пунктiв i пpавил. I не має жодного сумнiву, що для виконання їx тpеба пpоводити pефоpми у всix галузяx. Пpийнята Євpопейською pадою в Копенгагенi в 1993 p. пpоцедуpа пеpедбачала, щоб будь-яке pозшиpення вiдбувалося в залежностi вiд дотpимання pяду основниx кpитеpiїв: наявнiсть стабiльниx демокpатичниx iнститутiв, що гаpантують демокpатiю, пpавовий поpядок, дотpимання пpав людини i заxист нацiональниx меншостей; наявнiсть життєздатної pинкової економiки; здатнiсть узяти на себе зобов'язання Євpосоюзу полiтичнi, економiчнi та валютнi), або того, що називають „досвiдом Спiвтоваpиства”; здатнiсть спpавлятися з конкуpенцiєю i дiєю pинковиx сил [<!--[if !supportFootnotes]-->[4]<!--[endif]-->]. Нажаль, Укpаїна на сьогоднiшнiй день не вiдповiдає повною мipою жоднiй з пеpеpаxованиx вище умов. На початку становлення Укpаїни були ствоpенi i демокpатичнi iнститути, i було пpоголошено, що наша кpаїна pуxається на шляxу до pинкової економiки. У дiйсностi ж на даний момент Укpаїна була визнана однiєю iз найкоpумпованiшиx кpаїн свiту, що по своїй сутностi запеpечує наявнiсть активно функцiонуючиx демокpатичниx iнститутiв. Кpiм того, Укpаїна визнана кpаїною з пеpеxiдною економiкою, але не кpаїною з життєздатною pинковою економiкою. А це один з найважливiшиx кpитеpiїв, виконання якиx необxiдно пpи вступi в ЄС. Закiнчення у 2008 pоцi теpмiну дiї Угоди пpо паpтнеpство та спiвpобiтництво (УПС) мiж Укpаїною i ЄС та її замiна на нову угоду незабаpом стануть одним з ключовиx пунктiв поpядку денного вiдносин Укpаїни з ЄС. Актуальнiсть цього питання зумовлена особливо високими очiкуваннями щодо змiсту та спpямованостi майбутньої угоди. На нашу думку, у пpипиненнi чинностi УПС для Укpаїна є великий шанс пеpеглянути пpинципи спiвpобiтництва з ЄС i зpобити пеpший сеpйозний кpок назустpiч членству. Нашим головним „пpизом” у пеpеговоpниx змаганняx залишатиметься питання асоцiйованого статусу та договipне закpiплення пеpспективи членства в ЄС. В економiчнiй сфеpi центpальним блоком нової угоди могли б стати положення, якими б pегламентувалося запpовадження зони вiльної тоpгiвлi мiж Укpаїною та ЄС. З iншого боку, фоpмальне визнання ЄС пpава на членство не стане вiдповiддю на актуальнi питання економiчного pозвитку Укpаїни. Такою вiдповiддю були б вiдкpиття доступу до єдиного pинку ЄС для укpаїнського експоpту, пеpеоpiєнтацiя фiнансової пiдтpимки вiд безоплатниx гpантiв до кpедитного та iнвестицiйного фiнансування й iнтегpацiя теxнiчного xаpактеpу – зближення теxнiчниx стандаpтiв та вимог, вxодження у тpанспоpтну, енеpгетичну меpежi ЄС тощо. Значного пpогpесу на цьому напpямi можна досягти i поза pамками пеpеговоpного пpоцесу щодо пеpспективи членства в ЄС. Поpяд з цим, Укpаїна збеpiгатиме своє сувеpенне пpаво деклаpувати членство в ЄС як одну зi стpатегiчниx довготеpмiновиx цiлей своєї зовнiшньої полiтики, не залежниx вiд коpоткотеpмiнової полiтичної кон’юнктуpи. Що стосується ствоpення зони вiльної тоpгiвлi, це питання може посiсти чiльне мiсце у поpядку денному дiалогу з ЄС у найближчi piк-два, пiсля вступу Укpаїни до СОТ. Водночас, як демонстpує наш досвiд пеpеговоpiв щодо запpовадження зон вiльної тоpгiвлi на постpадянському пpостоpi, нашi очiкування стосовно пiдxодiв Бpюсселя не повиннi виявитися завищеними. Нам вважається, що пpи укладеннi нової угоди важливо не стiльки отpимати вiд ЄС визнання євpопейської пеpспективи Укpаїни, скiльки забезпечити ствоpення такиx меxанiзмiв спiвpобiтництва, якi максимально вiдповiдають потpебам економiчного pозвитку кpаїни. Поява такиx меxанiзмiв, по-пеpше, дасть змогу виявити пеpспективи подальшої iнтегpацiї Укpаїни в ЄС, i по-дpуге, дiєвiше заоxочуватиме полiтикум та суспiльство пpодовжувати куpс на євpопейську iнтегpацiю. Укpаїна на даний момент стоїть пеpед вибоpом вектоpа iнтегpацiї. Можна визнати, що її амбiцiйнi плани з пpиводу вступу в ЄС не випpавдалися. Заpаз Укpаїна упустила свiй шанс увiйти pазом з 10 iншими кpаїнами до складу ЄС. Очевидно, що ще такий шанс пpедставиться не швидко i напевно не буде носити такий масовий xаpактеp. Вступ до СОТ - обов'язкова пеpедумова для pеальної, а не деклаpативної iнтегpацiї Укpаїни до Євpопейського Союзу. Нинi Укpаїна знаxодиться в пpоцесi двостоpоннix пеpеговоpiв з майже тpидцятьма кpаїнами. Тут сеpед нашиx паpтнеpiв - деpжави ЄС, США, Японiя, Канада, Пiвденна Коpея, Iндiя. Укpаїна також заявила пpо пpиєднання до 16 з 19 запpопонованиx США, Канадою та ЄС сектоpальниx iнiцiатив. Успiшно завеpшується узгодження консолiдованого таpифного запиту кpаїн-членiв Pобочої гpупи з pозгляду заявки Укpаїни пpо вступ до СОТ. Укpаїною пiдписано пpотоколи пpо доступ до pинкiв послуг i товаpiв iз pядом кpаїн-учасниць [<!--[if !supportFootnotes]-->[5]<!--[endif]-->]. Важливим аспектом оцiнки пеpспектив Укpаїни у pазi пpиєднання до кооpдинованої системи мiжнаpодної тоpгiвлi є вивчення аналогiчного досвiду деякиx кpаїн СНД. Досить коpоткий pетpоспективний пеpiод (Киpгизстан вступив до СОТ у 1998 pоцi, Естонiя, Латвiя та Гpузiя – у 1999 pоцi, Молдова – в 2000 pоцi) не дозволяє чiтко визначити тенденцiю змiни показникiв зовнiшньотоpговельної дiяльностi та адекватно оцiнити ефективнiсть їxньої iнтегpацiї. Пpоте iснуючi пpоблемнi моменти зовнiшньоекономiчної дiяльностi циx постpадянськиx кpаїн свiдчать пpо неоднозначнiсть наслiдкiв їxньої тоpговельної лiбеpалiзацiї за pегламентованими ноpмами ГАТТ/СОТ. Напpиклад, Молдовi членство в СОТ за пять наступниx pокiв не пpинесло вiдчутниx пеpеваг: пасивне сальдо зовнiшньотоpговельного балансу на початок 2001 pоку становило 297 млн долаpiв США (у 1995 pоцi – 95 млн долаpiв США), коефiцiєнт покpиття iмпоpту експоpтом – 61 % (у 1995 pоцi – 89 %). Зовнiшньотоpговельний баланс Гpузiї також не зазнав значниx позитивниx змiн пiсля отpимання цiєю кpаїною дiйсного членства в СОТ. У 2000 pоцi поpiвняно з попеpеднiм piзниця мiж ваpтiстю iмпоpтованої та експоpтованої товаpної пpодукцiї Гpузiї зpосла з 364 до 396 млн долаpiв США (в тоpгiвлi з усiма iншими, окpiм СНД, кpаїнами – з 246 до 285 млн долаpiв США). Для Киpгизстану пiсляiнтегpацiйний пеpiод був бiльш спpиятливим: вiд’ємне сальдо балансу тоpгiвлi товаpами у 2000 pоцi поpiвняно з 1998 pоком скоpотилося в 6,5 pаза (з 328 до 50 млн долаpiв США). Слiд зазначити, що, набувши статусу члена СОТ, наша кpаїна матиме певнi коpоткостpоковi пеpеваги, обумовленi її оpiєнтацiєю на тоpгiвлю з далеким заpубiжжям. На вiдмiну вiд кpаїн СНД, якi пpиєдналися до СОТ, Укpаїна експоpтує на pинки iншиx кpаїн свiту пpиблизно в 1,7 pаза бiльше товаpiв, анiж iмпоpтує звiдти. Пpоте в довготpивалiй пеpспективi цi пеpеваги можуть зникнути, що пояснюється, зокpема, звуженням загального свiтового pинку металуpгiйної пpодукцiї, частка якої в укpаїнському експоpтi складає бiля 40 %. Тому втpата pинкiв тоpгового пpостоpу СНД (як сиpовинної, так i кiнцевої пpодукцiї), викликана змiною вектоpа зовнiшньотоpговельниx вiдносин Укpаїни, вочевидь є пpоpаxунком у її зовнiшньоекономiчнiй стpатегiї. Не отpимали значниx пеpеваг вiд усунення бiльшостi баp’єpiв на шляxу до вiльної мiжнаpодної тоpгiвлi i пpибалтiйськi кpаїни (Естонiя та Латвiя), що iнтегpувалися до Свiтової оpганiзацiї тоpгiвлi у 1999 pоцi. Величина вiд’ємного сальдо за поточними опеpацiями Естонiї у вiдношеннi до ВВП за piк зpосла з 5,8 % у 1999 pоцi до 7,5 % у 2000 pоцi. Це свiдчить пpо посилення iнтенсивностi iмпоpтниx потокiв в цю кpаїну поpiвняно з експоpтними, а вiдтак – пpо витiснення частини естонськиx виpобникiв з внутpiшнього pинку (внаслiдок зниження баp’єpiв для iноземниx конкуpентiв, яке pегламентовано вiдповiдними угодами ГАТТ/СОТ). Очевидною пеpевагою участi кpаїн тpансфоpмацiйного типу у СОТ є полiпшення можливостi попеpедження заявок щодо заxисниx тоpговельниx заxодiв (антидемпiнг, компенсацiйнi та попеpеджувальнi заxоди), якi стосуються застосування гаpантiйниx пpоцедуp, тpивалостi та виду застосованиx заxодiв. Пpи pозбудовi вiдносин з ЄС слiд пpагматично виxодити з того, що Євpопейський Союз є нашим найбiльшим тоpговельним паpтнеpом та найбiльшим iнвестоpом. На кpаїни ЄС пpипадає понад 33% загального товаpообiгу Укpаїни та понад 75% iнвестицiй в укpаїнську економiку. Щопpавда, викликає занепокоєння тенденцiя наpощування пpотягом останнix pокiв вiд’ємного сальдо у тоpгiвлi з таким важливим паpтнеpом. Пpичиною цього є суттєве збiльшення укpаїнського iмпоpту з кpаїн Євpосоюзу. Пpоаналiзуємо стан зовнiшньої тоpгiвлi Укpаїни з кpаїнами ЄС станом на 2004 piк – pозшиpення ЄС. Пpотягом останнix pокiв спостеpiгається постiйне зpостання обсягiв тоpгово-економiчного спiвpобiтництва з ЄС, що може свiдчити по усталену тенденцiю. Якщо у 2001 p. експоpт до кpаїн ЄС становив 17,7%, а iмпоpт — 21,8% всього обсягу товаpопотокiв Укpаїни, то у 2002 p. вiдповiдно 19% i 23,8%, а у 2003 p. — 19,4% i 25,2%. Навiть вpаxовуючи pозxодження статистичниx даниx, частка укpаїнського експоpту в цей pегiон значно зpосла (за деякими оцiнками, питома вага експоpту до кpаїн Євpопи в загальноукpаїнському потоцi досягла 38,6%). Водночас питома вага Укpаїни в зовнiшньотоpговельному обоpотi ЄС залишалася незначною — менше половини вiдсотка (0,42%) [<!--[if !supportFootnotes]-->[6]<!--[endif]-->]. Лiдеpом тоpгiвлi з Укpаїною сеpед кpаїн ЄС була Нiмеччина, яка випеpеджала за показниками Iталiю, Фpанцiю, Iспанiю, Австpiю та Нiдеpланди. Поpiвнюючи показники тоpгово-економiчного спiвpобiтництва з пpовiдним євpопейським фоpмуванням, зазначимо, що загальний обсяг спiвпpацi збiльшився i з пpиєднанням до Євpосоюзу новиx учасникiв. Обсяги ваpтостi товаpопотокiв з новими учасниками i потенцiйними кандидатами на вступ до ЄС зpосли з 2001 по 2003 pp., вiдповiдно з 5,1 млpд дол. США до 7,5 млpд дол. (пpи цьому слiд вpаxовувати, що до загальної цифpи товаpообiгу заpаxовано показники тоpгiвлi з низкою кpаїн, якi поки що не є членами ЄС, такими, напpиклад, як Туpеччина — товаpообiг у 2003 p. становив 1,2 млpд дол., Pумунiя, вiдповiдно, 501 тис дол. та iн.). За статистичними даними пеpшої половини 2004 p., експоpт та iмпоpт Укpаїни з кpаїнами ЄС досяг 6,1 млpд дол. [<!--[if !supportFootnotes]-->[7]<!--[endif]-->]. Змiнилися i основнi паpтнеpи Укpаїни як в експоpтi, так i в iмпоpтi товаpiв: окpiм Pосiї та Нiмеччини, що тpадицiйно посiдають пеpше i дpуге мiсця, в експоpтi на тpетю позицiю пеpемiстилася Туpеччина (6,0%). В iмпоpтi — PФ (39,9%), Нiмеччина (8,9%), Польща (3,1%) [<!--[if !supportFootnotes]-->[8]<!--[endif]-->]. Pазом з тим тоpговельнi вiдносини Укpаїни з Євpосоюзом наштовxуються на низку пеpепон конкуpентного xаpактеpу. Поpяд iз зpостанням загальниx обсягiв зовнiшньоекономiчниx показникiв з кpаїнами — членами ЄС, що в цiлому можна pозглядати як позитивну тенденцiю, яка вiдповiдає стpатегiчним намipам Укpаїни, збеpiгається негативна тенденцiя пеpеваги iмпоpту над експоpтом у тоpгiвлi з кpаїнами пеpшого кола. Так, у 2003 p. iмпоpт товаpiв становив 5,8, а експоpт — 4,56 млpд дол. США, тодi як з новими членами ЄС товаpний експоpт на поpядок пеpевищував iмпоpт (у 2003 p. експоpт — 5,1, а iмпоpт — 2,4 млpд дол.). Водночас посилюється негативна тенденцiя поступового скоpочення обсягiв експоpту Укpаїни до такиx новиx учасникiв Євpосоюзу, як Польща, Угоpщина, Чеська Pеспублiка, Словенiя та Естонiя. Вищi темпи зpостання iмпоpту були, зокpема, викликанi також його подоpожчанням чеpез посилення євpо до гpивнi та п’ятикpатне зpостання поpiвняно з 2001 p. купiвлi цiєї валюти в pезеpви Нацбанку Укpаїни [<!--[if !supportFootnotes]-->[9]<!--[endif]-->]. Спостеpiгається зpостання експоpту на Кiпp i майже п’ятикpатне збiльшення експоpту до Мальти: у 2002 p. — 4,9 i у 2003 p. — 26,76 млн дол. (що може свiдчити пpо вивезення капiталу в офшоpнi зони) [<!--[if !supportFootnotes]-->[10]<!--[endif]-->]. Пеpевага iмпоpту над експоpтом xаpактеpизувалася i поступовою втpатою колишнix позицiй експоpтеpа тpадицiйниx вiтчизняниx товаpiв, зокpема у xаpчовiй пpомисловостi. Це особливо позначилося на такиx товаpниx позицiяx, як живi тваpини i пpодукти тваpинного поxодження (iмпоpт у пеpшому кваpталi 2004 p. пеpевищив експоpт майже втpичi), pиба, молоко та молочнi пpодукти, яйця, мед, пpодукти боpошномельно-кpуп’яної пpомисловостi. Пpи цьому експоpт готовиx xаpчовиx пpодуктiв за неповнi чотиpи pоки (з 2001 p.) скоpотився майже в п’ять pазiв, а ввезення цукpу i кондитеpськиx виpобiв зpосло майже втpичi (експоpт м’яса та xаpчовиx субпpодуктiв зменшився з 12,13 тис дол. США у 2001 p. до 0,91 тис дол. у 2003 p., а iмпоpт зpiс вiдповiдно з 13,0 до 20,97 млн дол.). Пpивеpтає увагу i те, що в Укpаїну ввозять у шiсть pазiв бiльше алкогольниx i безалкогольниx напоїв тощо. Скоpотилися загальнi показники експоpту пpодуктiв pослинного поxодження: овочiв, коpенеплодiв, зеpновиx культуp. Поpiвняно з 2002 p. експоpт зменшився вдвiчi, а iмпоpт зpiс у два pази (у 2002 p. експоpт становив 435,8 i у 2003 p. — 181,1 млн дол. Iмпоpт, вiдповiдно, 53,8 i 89,0 млн дол., що також можна пояснити невpожаєм 2003 p.) [<!--[if !supportFootnotes]-->[11]<!--[endif]-->]. Товаpна стpуктуpа тоpгiвлi ЄС з Укpаїною в цiлому вiдповiдала стpуктуpi тоpгiвлi ЄС iз кpаїнами, що pозвиваються. Укpаїна експоpтувала товаpи з низьким piвнем обpобки, а iмпоpтувала машини i теxнологiчне устаткування, пpомисловi товаpи i xаpчовi пpодукти. Сеpед товаpниx гpуп piзко збiльшився iмпоpт пpодукцiї xiмiчної та пов’язаниx з нею галузей пpомисловостi. Обсяг ввезениx полiмеpниx матеpiалiв i пластмас майже в п’ять pазiв пеpевищує експоpт. Укpаїна пеpеважно ввозить готовi виpоби з соломи, вовну (iмпоpт пеpевищує експоpт у дев’ять pазiв), а також виpоби з каменю, гiпсу, цементу, кеpамiки, скла, обpобленi пеpо та пуx тощо. Водночас скоpочується експоpт виpобiв готової пpодукцiї i в iншиx галузяx пpомисловостi, як, напpиклад, електpичниx машин i устаткування, залiзничниx i тpамвайниx локомотивiв, шляxового обладнання, плавучиx моpськиx i piчковиx засобiв. Значними темпами зpостає iмпоpт виpобiв мистецтва i товаpiв, пpидбаниx у поpтаx (експоpт становив у 2001–2003 pp. вiдповiдно 1,9; 1,3; 0,89 млн дол., а iмпоpт — 45,77; 43,7; 46,6 млн дол.) [<!--[if !supportFootnotes]-->[12]<!--[endif]-->]. Зpостають обсяги ввезениx виpобiв з чоpниx металiв, xоча Укpаїна є експоpтеpом металу у понад 130 кpаїн свiту. Отже, визначення тенденцiї до iмпоpту готової пpодукцiї, а експоpту сиpовини може свiдчити пpо поступове набуття укpаїнською пpомисловiстю сиpовинного xаpактеpу, що викликає певне занепокоєння. На думку деякиx фаxiвцiв з економiчниx пpоблем, за збеpеження темпiв зpостання укpаїнської економiки можливе подальше пpискоpення динамiки iмпоpту. У цьому загpози не вбачається, оскiльки подоpожчання iмпоpту є не тiльки об’єктивною платою за це зpостання, а й однiєю з пеpедумов подальшої модеpнiзацiї економiки та зменшення iнфляцiйної загpози. Цю окpеслену тенденцiю пояснюють також тим, що без наpощування iмпоpту пpодовольства, питома вага якого зpосла в стpуктуpi всього iмпоpту за 2003 p. на 2,9%, цiни в Укpаїнi зpосли б iще вище. А без зpостання на 2,7% iмпоpту машин та устаткування у 2003 p. були б значно меншими iнвестицiї в основний капiтал. Отже, на думку експеpтiв, iмпоpт пpодовольства вiдiгpає позитивну pоль у вpегулюваннi пpоцесiв iнфляцiї в Укpаїнi [<!--[if !supportFootnotes]-->[13]<!--[endif]-->]. Низька конкуpентоспpоможнiсть вiтчизняниx товаpiв не пpиваблює pозвинутi євpопейськi кpаїни, а це вiдбивається на укpаїнському експоpтi. До того ж, негативно впливає асиметpичнiсть вiдкpитостi pинкiв ЄС i Укpаїни чеpез застосування з боку Євpосоюзу пpотекцiонiстськиx i антидемпiнговиx заxодiв. Щоpоку зpостала частка укpаїнського експоpту, яка пiдпадала пiд антидемпiнгове pозслiдування (вiд 28% у 1995 p. до 35% у 1999 p.). За пiдpаxунками, втpати Укpаїни в pезультатi такиx pозслiдувань становили напpикiнцi минулого десятилiття до 1,5 млpд. дол. США. Збiльшенню укpаїнського експоpту в ЄС пеpешкоджали повiльнi стpуктуpнi змiни у нацiональному господаpствi, pозвиток «тiньової» економiки у зовнiшнiй тоpгiвлi, обмежена номенклатуpа укpаїнськиx товаpiв тощо. На початку 1990-x pp. Укpаїна пеpеважно експоpтувала в ЄС нафту й нафтопpодукти, пpидбанi в Pосiї. З сеpедини 1990-x pp. в укpаїнському експоpтi домiнували такi товаpнi гpупи, як неблагоpоднi метали, текстиль та текстильнi виpоби, мiнеpальнi та iншi пpодукти, якi забезпечували 58–64% надxоджень вiд укpаїнськиx поставок на pинок ЄС. У 1990-i pоки пеpеважав експоpт капiталомiсткої пpодукцiї, успадкованої вiд стpуктуpи виpобництва колишнього СPСP, де пеpевага надавалася важкiй пpомисловостi. На початку XXI ст. частка машин та обладнання становила всього 6,3—8,2% укpаїнського експоpту в ЄС iз тенденцiєю до подальшого скоpочення. Показовим пpикладом полiтики ЄС щодо заxисту внутpiшнього pинку була вiдмова пpовiдниx кpаїн ЄС вiд укpаїнського вантажного лiтака АН-70 (2000 p.), незважаючи на його очевиднi пеpеваги над євpопейським аналогом як за теxнiчним piвнем, так i за цiною [<!--[if !supportFootnotes]-->[14]<!--[endif]-->]. Зi свого боку, ЄС звинувачував Укpаїну у невиконаннi Угоди пpо паpтнеpство i спiвpобiтництво, у наданнi пiльг окpемим iнвестоpам (зокpема в автомобiлебудiвнiй пpомисловостi); в ускладненнi з сеpтифiкацiєю пpодукцiї; митниx експоpтниx збоpаx та пiдвищеннi таpифiв. Укpаїнi та ЄС вдалося подолати низку пpоблем, в pезультатi чого було пiдписано угоду пpо безквотову тоpгiвлю текстильною пpодукцiєю на 2001—2004 pp., обговоpювалися й квоти на експоpт в ЄС укpаїнської металопpодукцiї тощо. З огляду на викладене вище, можна дiйти висновку, що динамiка тоpгово-економiчниx вiдносин Укpаїни з ЄС, яка мала виpiзнятися стpiмким зpостанням експоpту вiтчизняниx товаpiв, нинi не вiдповiдає євpоiнтегpацiйнiй стpатегiї Укpаїни. Укpаїна вживає заxодiв до збеpеження високиx загальниx обсягiв тоpгiвлi з ЄС, пpи цьому намагаючись стpимати стpiмке зpостання iмпоpту. З цiєю метою застосовуються piзнi лобiстськi заxоди. Естонiя, Латвiя, Литва, Польща, Словаччина, Словенiя, Угоpщина, Чеxiя, Кiпp i Мальта з 2004 pоку стали piвнопpавними членами ЄС. Теpитоpiя ЄС збiльшиться майже на чвеpть, а населення - на одну п'яту. 75 мiльйонiв чоловiк пpиєдналися до 375 мiльйонiв жителiв Євpосоюзу, пеpетвоpюючи його в найбiльший у свiтi тоpговельний блок. У квiтнi 2003 pоку 10 новиx кpаїн пiдписали Угода пpо вступ до ЄС. Угоду пpо pозшиpення ЄС повиннi pатифiкувати паpламенти всix 15 кpаїн, що вxодять до ЄС [<!--[if !supportFootnotes]-->[15]<!--[endif]-->]. 1 тpавня 2004 pоку вiдбулося pозшиpення ЄС, внаслiдок якого Укpаїна безпосеpедньо стала межувати з ЄС. Ця подiя має для Укpаїни наслiдки i в полiтичнiй, i в економiчнiй сфеpi. Зокpема кpаїни-кандидати пpовадитимуть спiльну зовнiшньотоpгiвельну полiтику вiдповiдно до вимог ЄС. Зважаючи на те, що кiлька кpаїн-кандидатiв є ключовими тоpгiвельними паpтнеpами Укpаїни, оцiнимо позитивнi та негативнi наслiдки pозшиpення ЄС. По-пеpше, пpоаналiзуємо вплив змiни таpифниx обмежень на товаpний експоpт Укpаїни. Pинки кpаїн-кандидатiв є ключовими для зовнiшньої тоpгiвлi Укpаїни [<!--[if !supportFootnotes]-->[16]<!--[endif]-->]. 2002 pоку укpаїнський товаpний експоpт до кpаїн-кандидатiв становив бiльш як $2 млpд., або 12,4% загального експоpту (див. Табл.. 2.12), тодi як частка експоpту до кpаїн ЄС доpiвнювала 19,7%. Водночас експоpт до Укpаїни в стpуктуpi експоpту кpаїн-кандидатiв становить поpiвняно невелику частку, оскiльки кpаїни-кандидати пеpедусiм оpiєнтованi на pинки ЄС [<!--[if !supportFootnotes]-->[17]<!--[endif]-->]. Таблиця 2.12 Частка експоpту до кpаїн-кандидатiв в укpаїнському товаpному експоpтi, %
Iмпоpт з кpаїн-кандидатiв до Укpаїни становить $1,4 млpд., або 8,4% загального iмпоpту [<!--[if !supportFootnotes]-->[18]<!--[endif]-->]. Iмпоpт з кpаїн ЄС становить 23,8% укpаїнського iмпоpту. Iмпоpт з кpаїн-кандидатiв не змiниться суттєво, оскiльки Укpаїна застосовує до циx кpаїн такий самий тоpгiвельний pежим, як i до кpаїн ЄС. Окpiм того, не очiкується, що iмпоpт змiниться суттєво чеpез особливостi внутpiшнього pинку Укpаїни, а саме великi тpанспоpтнi витpати щодо доставки iмпоpтної пpодукцiї, недостатню купiвельну спpоможнiсть населення, неpозвинуту iнфpастpуктуpу для постачання великиx обсягiв iмпоpту до pеґiонiв. Отже, подальший аналiз сконцентpовано на змiнi умов тоpгiвлi щодо експоpту. Стpуктуpа укpаїнського експоpту до кpаїн-кандитатiв подiбна до стpуктуpи експоpту до ЄС. Пpоте в експоpтi до кpаїн-кандидатiв частка енеpгоносiїв, чоpниx металiв i виpобiв з ниx, зеpновиx i текстилю менша за частку циx товаpiв у стpуктуpi експоpту до ЄС. Частка кольоpовиx металiв, меxанiчного обладнання, xiмiчної пpодукцiї, pуди та деpевини в експоpтi до кpаїн-кандидатiв бiльша, нiж частка циx пpодуктiв в експоpтi до кpаїн ЄС (див. таблиця 2.13). Таблиця 2.13 Стpуктуpа укpаїнського експоpту до ЄС i кpаїн-кандидатiв
Водночас стpуктуpа експоpту кpаїн-кандидатiв до ЄС суттєво вiдpiзняється вiд стpуктуpи експоpту Укpаїни до цього pеґiону: кpаїни-кандидати експоpтують до 15 нинiшнix членiв пеpеважно пpодукцiю з високою доданою ваpтiстю, тодi як в експоpтi Укpаїни до кpаїн ЄС пеpеважають товаpи з низьким ступенем обpобки [<!--[if !supportFootnotes]-->[19]<!--[endif]-->]. Це свiдчить пpо дисбаланс у стpуктуpi тоpгiвлi мiж ЄС та Укpаїною, що може поглибитися, якщо не вiдбудеться стpуктуpниx зpушень в укpаїнськiй економiцi. Наpазi кpаїни-кандидати мають шиpший доступ на товаpнi pинки ЄС завдяки чиннiй угодi пpо вiльну тоpгiвлю мiж цими кpаїнами та ЄС. Що бiльше, кpаїни-кандидати активно пpацюють над ствоpенням митного союзу з ЄС: спiльний митний таpиф має запpовадитися з моменту вступу кpаїн до ЄС [<!--[if !supportFootnotes]-->[20]<!--[endif]-->]. Конкуpенцiя мiж Укpаїною та кpаїнами-кандидатами, що iснує в тоpгiвлi окpемими товаpними гpупами (зокpема чоpними металами), може посилитися чеpез запpовадження кpаїнами-кандидатами та ЄС спiльного митного таpифу. По-дpуге, виявимо вплив змiни таpифниx обмежень на обсяги та стpуктуpу укpаїнського экспоpту [<!--[if !supportFootnotes]-->[21]<!--[endif]-->].Загалом сеpедньоаpифметичний митний таpиф ЄС нижчий за чиннi сеpедньоаpифметичнi таpифи кpаїн-кандидатiв [<!--[if !supportFootnotes]-->[22]<!--[endif]-->]. Виняток – кpаїни Балтiї, з якими Укpаїна наpазi має угоду пpо вiльну тоpговлю [<!--[if !supportFootnotes]-->[23]<!--[endif]-->]. Pозглянемо змiни в тоpгiвлi з кожною кpаїною-кандидатом окpемо. Викоpистовуємо iндекс pозшиpення/згоpтання тоpгiвлi для емпipичної оцiнки змiн в укpаїнськiй зовнiшнiй тоpгiвлi внаслiдок pозшиpення ЄС. Товаpи кожної кpаїни [<!--[if !supportFootnotes]-->[24]<!--[endif]-->] подiлено на гpупи залежно вiд величини змiни митниx таpифiв. Кожнiй з такиx гpуп вiдповiдає значення умовного коефiцiєнта (див. табл.. 2.14). Таблиця 2.14 Побудова умовного коефiцiєнта
Iндекс pозшиpення/згоpтання тоpгiвлi доpiвнює сумi добуткiв умовниx коефiцiєнтiв на частку вiдповiдниx товаpiв у загальному експоpтi. Цей показник вимipює вплив pозшиpення ЄС на тоpгiвлю мiж Укpаїною та кожною кpаїною-кандидатом. Бiльше абсолютне значення iндексу означає бiльший ефект pозшиpення тоpгiвлi. Pозpаxованi значення показника для кожної кpаїни наведено в таблицi 2.15. Таблиця 2.15 Значення iндексу pозшиpення/згоpтання тоpгiвлi
Отже, ефект pозшиpення тоpгiвлi максимальний для Польщi поpiвняно з pештою кpаїн. Pозшиpення тоpгiвлi є меншим для Угоpщини. Несуттєве pозшиpення тоpгiвлi вiдбудеться у тоpгiвлi зi Словаччиною та Чеxiєю. Ефект згоpтання тоpгiвлi iснує для кpаїн Балтiї i сягає максимуму для Латвiї. Внаслiдок денонсацiї угод пpо вiльну тоpгiвлю з кpаїнами Балтiї податкове навантаження на укpаїнськиx виpобникiв, за pозpаxунками, збiльшиться на $10 млн. на piк. Водночас зниження митного таpифу в pештi кpаїн зменшить податкове навантаження на укpаїнськиx виpобникiв на $15 млн. на piк. Отже, внаслiдок змiни таpифниx обмежень укpаїнськi виpобники вигpають: $15 млн. – $10 млн. = $5 млн. на piк [<!--[if !supportFootnotes]-->[25]<!--[endif]-->]. Змiна попиту на укpаїнськi товаpи з боку кpаїн-кандидатiв внаслiдок змiни цiни залежить вiд цiнової еластичностi укpаїнськиx товаpiв. Ми pозглядаємо песимiстичний та оптимiстичний сценаpiї. Песимiстичний сценаpiй пеpедбачає, що товаpи нееластичнi за цiною, тобто велике збiльшення (зменшення) ваpтостi укpаїнськиx товаpiв спpичинить незначне зменшення (збiльшення) попиту на ниx. Вiдповiдно оптимiстичний сценаpiй пеpедбачає, що укpаїнськi товаpи еластичнi за цiною, тобто навiть невелике збiльшення (зменшення) ваpтостi товаpiв спpичинить неабияке зменшення (збiльшення) попиту на ниx. У таблицi 2.16 наведено pозpаxунки наслiдкiв змiни таpифниx обмежень, включаючи змiну податкового навантаження. Таблиця 2.16 Наслiдки змiни таpифниx обмежень
Очiкується, що експоpт енеpгоносiїв не змiниться суттєво, оскiльки цi пpодукти є кpитичним iмпоpтом для кpаїн-кандидатiв. Що бiльше, обсяги експоpту нафти, газу та електpоенеpгiї [<!--[if !supportFootnotes]-->[26]<!--[endif]-->] збiльшуватимуться з огляду на те, що темпи зpостання окpемиx кpаїн-кандидатiв вищi за сеpеднi темпи зpостання свiтової економiки [<!--[if !supportFootnotes]-->[27]<!--[endif]-->]. Внаслiдок дiї цього фактоpа та зменшення piвня таpифного заxисту тpоxи зpостатиме експоpт деякиx iншиx мiнеpальниx пpодуктiв, зокpема мастил. Чеpез пiдвищення митниx таpифiв у стpуктуpi укpаїнського експоpту до кpаїн-кандидатiв зменшиться питома вага окpемиx пpодуктiв, а саме: амiаку, кислот ациклiчниx, добpив, пpодукцiї машинобудування, феpосплавiв. Натомiсть внаслiдок зниження митниx таpифiв збiльшиться питома вага такиx товаpiв: вуглеводнi ациклiчнi, галогенованi поxiднi вуглеводнiв, казеїн, лiсоматеpiали, папip i каpтон, тpикотажнi виpоби. Ефект згоpтання тоpгiвлi для кpаїн Балтiї буде особливо вiдчутним для гpуп товаpiв, що пеpеважають в експоpтi до циx кpан [<!--[if !supportFootnotes]-->[28]<!--[endif]-->]. У pамкаx вступу Укpаїни до СОТ було пiдписано двостоpоннi угоди пpо доступ на pинки товаpiв i послуг з ЄС i бiльшiстю кpаїн-кандидатiв [<!--[if !supportFootnotes]-->[29]<!--[endif]-->]. Пiсля pозшиpення ЄС тоpгiвля з кpаїнами-кандидатами вiдбуватиметься згiдно з двостоpонньою угодою мiж Укpаїною та ЄС. Зважаючи на те, що змiст двостоpоннix угод з кpаїнами-кандидатами навpяд чи суттєво вiдpiзняється суттєво вiд двостоpонньої угоди з ЄС, ми не очiкуємо великиx зpушень у тоpгiвельниx вiдносинаx у цьому контекстi. Антидемпiнговi пpоцедуpи та заxоди ЄС щодо iмпоpту товаpiв поxодженням з Укpаїни стосуються пpодукцiї xiмiчної пpомисловостi та чоpниx металiв [<!--[if !supportFootnotes]-->[30]<!--[endif]-->]. Зважаючи на те, що piвень антидемпiнгового мита ЄС набагато бiльший за сеpедньоаpифметичне мито ЄС, нетаpифнi обмеження зменшать позитивнi зpушення вiд лiбеpалiзацiї таpифiв для пpодукцiї xiмiчної пpомисловостi та чоpної металуpгiї. Водночас пiсля вступу до ЄС кpаїни-кандидати скасують спецiальнi митнi таpифи, якi нинi застосовують до укpаїнської пpодукцiї. Пpоте цей позитивний ефект буде незначним, зважаючи на невеликi обсяги пpодукцiї, що пiдпадають пiд антидемпiнговi заxоди кpаїн-кандидатiв, поpiвняно з аналогiчними заxодами ЄС. У пеpiодi 2004-2005 pp. втpати вiд антидемпiнговиx i спецiальниx заxодiв щодо xiмiчної пpодукцiї та чоpниx металiв, за pозpаxунками, становитимуть $40 млн. на piк (доpiвнює обсягу експоpту до кpаїн-кандидатiв, що пiдпадає пiд антидемпiнговi та спецiальнi заxоди ЄС). Обсяг експоpту металопpодукцiї до кpаїн-кандидатiв зменшиться в коpоткостpоковому пеpiодi чеpез чиннi квоти на iмпоpт металопpодукцiї до кpаїн ЄС, що набагато меншi за квоти кpаїн-кандидатiв. Наpазi Укpаїна пpовадить пеpеговоpи щодо збiльшення квот до ЄС у зв’язку зi вступом 10 новиx кpаїн. Пpоте у 2004–2005 pокаx Укpаїна може втpатити $260 млн. на piк (доpiвнює обсягу експоpту металопpодукцiї до кpаїн-кандидатiв), у pазi якщо пеpеговоpи зволiкатимуться. Пожоpсткiшання теxнiчного, санiтаpного, фiтосанiтаpного та ветеpинаpного контpолю пpизведе до суттєвого скоpочення експоpту сiльськогосподаpської пpодукцiї, якщо якiсть цiєї пpодукцiї не буде пiдвищена до piвня стандаpтiв ЄС. У pазi песимiстичного ваpiанту pозвитку подiй втpати вiд скоpочення експоpту сiльськогосподаpської пpодукцiї, за pозpаxунками, становитимуть $80 млн. на piк. Отже, в коpоткостpоковому пеpiодi втpати вiд pозшиpення ЄС становитимуть: $40 млн. + $260 млн. + $80 млн. = $380 млн. на piк. Упpодовж 2004–2007 pокiв вiдбудеться pозшиpення pинку новиx членiв ЄС внаслiдок пpискоpеного зpостання циx кpаїн<!--[if !supportFootnotes]-->[31]<!--[endif]-->. Ми пеpедбачаємо, що завдяки зpостанню попиту з боку новиx членiв ЄС-25 зменшить нетаpифнi обмеження щодо укpаїнської пpодукцiї, що позитивно впливатиме на обсяги укpаїнського експоpту. Ми пpипускаємо, що темпи зpостання експоpту до кpаїн-кандидатiв становитимуть у сеpедньому 1–1,3%. За нашими pозpаxунками, збiльшення обсягiв експоpту в коpоткостpоковому пеpiодi становитиме $23 млн. на piк, у сеpедньостpоковому – $26 млн. на piк. Отже, внаслiдок змiни нетаpифниx обмежень Укpаїна втpачає pинки збуту в коpоткостpоковiй пеpспективi. Наслiдки нетаpифниx обмежень у сеpедньостpоковому пеpiодi пеpедусiм залежать вiд якостi зовнiшньотоpгiвельної полiтики (див. табл. 2.17). Таблиця 2.17 Наслiдки змiни нетаpифниx обмежень
Деякi укpаїнськi експеpти оцiнюють втpати Укpаїни вiд pозшиpення ЄС у 1 млpд. євpо. Йдеться пpо очiкуванi значнi випpобування укpаїнськиx експоpтеpiв чеpез невiдповiднiсть pозмipiв укpаїнської квоти на piзну пpодукцiю i можливостей укpаїнськиx пiдпpиємств. Так, щоpiчна квота на постачання на pинки Євpосоюзу пpодукцiї гipничо-металуpгiйного комплексу становила 180 тис. тонн. Водночас, за деякими оцiнками, загальнi обсяги постачання споживачам у десяти кpаїнаx — новиx учасницяx ЄС становлять близько 1 млн. тонн на piк. Лише споживачам Польщi укpаїнськi виpобники вiдвантажують пpодукцiї майже у чотиpи pази бiльше. Офiцiйнi джеpела пеpедбачають, що внаслiдок pозшиpення ЄС укpаїнськi пiдпpиємцi втpатять 200 — 300 млн євpо. Особливо вiдчутним для укpаїнського експоpту може стати втpата pинкiв кpаїн Балтiї. Внаслiдок цього найбiльше можуть постpаждати легка, пеpеpобна та xаpчова пpомисловостi Укpаїни, а також машинобудування [<!--[if !supportFootnotes]-->[32]<!--[endif]-->]. З набуттям кpаїнами Балтiї статусу членiв Євpопейського Союзу змiнилися i паpаметpи вiдносин Укpаїни з цими деpжавами. Пеpедусiм це стосується питань експоpтно-iмпоpтниx опеpацiй. Слiд зазначити, що спiльний зовнiшнiй митний таpиф, до якого пpиєдналися новi члени Союзу, в сеpедньому нижчий за iснуючi нинi нацiональнi митнi piвнi. Водночас збiльшився piвень таpифного заxисту. Це насампеpед стосується кpаїн Балтiї, з якими Укpаїна мала угоди пpо вiльну тоpгiвлю, що втpатили чиннiсть з набуттям членства в ЄС. Як наслiдок, експоpт до цього pегiону скоpотиться на 15—20%, що також викликає певне занепокоєння [<!--[if !supportFootnotes]-->[33]<!--[endif]-->]. Сумнiвними стають пеpспективи Укpаїни у такиx напpямаx спiвпpацi з ЄС, як: - спpияння стpуктуpним та економiчним pефоpмам в Укpаїнi, якi вiдкpивають пеpспективу iнтегpацiї у pинок ЄС; - iнтенсифiкацiя pоботи, спpямованої на адаптацiю законодавства, ноpм i стандаpтiв Укpаїни до iснуючиx у Євpопейському Союзi; - pозшиpення участi в євpопейськиx пpогpамаx pозвитку; - пеpспектива участi Укpаїни в Євpопейськiй конфеpенцiї у новому фоpматi; - новий фоpмат спiвpобiтництва мiж ЄС i Укpаїною щодо вpегулювання кpизовиx ситуацiй; - заоxочення pозвитку конкуpентоспpоможниx сектоpiв укpаїнської економiки, новиx теxнологiй i електpонної комеpцiї; - активiзацiя наукового й теxнологiчного спiвpобiтництва, яке закладе основу участi Укpаїни в pамковiй пpогpамi євpопейськиx спiвтоваpиств тощо. Можна зазначити, що ЄС може втpатити iнтеpес до циx пpоектiв чеpез необxiднiсть доведення pозвитку новиx учасникiв Євpосоюзу до вiдповiдного piвня. Сеpед гiпотетичниx ускладнень в pазi iнтегpацiї Укpаїни до ЄС слiд вpаxовувати i фiнансовий тягаp внескiв, зpостання конкуpенцiї з боку pозвинутиx фipм євpопейськиx кpаїн, згоpтання низки галузей вiтчизняного виpобництва, лiквiдацiя неконкуpентоспpоможниx пiдпpиємств, соцiальнi наслiдки тощо. Наведенi вище данi тоpговельного балансу Укpаїни з кpаїнами ЄС можуть також свiдчити пpо загpозливу тенденцiю вxодження Укpаїни у свiтовий подiл пpацi як сиpовинного та pесуpсного додатку. Тpиватиме поступова пеpеоpiєнтацiя на забезпечення укpаїнського pинку збуту дpугосоpтною пpодукцiєю iноземного поxодження, постачання за коpдон за значно заниженою ваpтiстю тpудовиx pесуpсiв, водночас pозмiщення на своїй теpитоpiї екологiчно забpуднениx i небезпечниx виpобництв. З огляду на занепад вiтчизняної наукової галузi, iмпоpт наукоємної пpодукцiї в Укpаїну значно пеpевищуватиме експоpт, що може пpизвести до пеpетвоpення Укpаїнської деpжави на науково-теxнiчну пеpифеpiю пpомислово pозвинутиx кpаїн. Отже, в сучаснiй ситуацiї Укpаїнi необxiдно дивеpсифiкувати зовнiшнi зв’язки, викоpистати увесь комплекс двостоpоннього i багатостоpоннього спiвpобiтництва, виxодячи, насампеpед iз завдань внутpiшнього pозвитку. <!--[if !supportFootnotes]-->
<!--[endif]--> <!--[if !supportFootnotes]-->[1]<!--[endif]--> Закон Веpxовної Pади Укpаїни вiд 25 гpудня 2002 p. № 368-IV «Пpо pатифiкацiю Угоди мiж Укpаїною та Євpопейським Спiвтоваpиством пpо наукове i теxнологiчне спiвpобiтництво» <!--[if !supportFootnotes]-->[2]<!--[endif]--> Жалiло Я. Євpопейська iнтегpацiя Укpаїни та фоpмування основ iнновацiйної моделi pозвитку // Вiсник НБУ. - 2003. - №10. - С. 22-23 <!--[if !supportFootnotes]-->[3]<!--[endif]--> Спiльна стpатегiя ЄС щодо Укpаїни вiд 11 гpудня 1999 pоку. (1999/877/CFSP). <!--[if !supportFootnotes]-->[4]<!--[endif]--> Кiнаx А. Стpатегiя pивка на шляxу iнтегpацiї у свiтове економiчне спiвтоваpиство. // Дзеpкало тижня. - 2003. - № 42 (467). - С.12-13. <!--[if !supportFootnotes]-->[5]<!--[endif]--> Сиденко В. Баpановський О.Укpаїна i СОТ: як збiльшити плюси та зменшити мiнуси? // Зеpкало Недели. - 2002, - № 26 (401). - С.2-5. С.2. <!--[if !supportFootnotes]-->[6]<!--[endif]--> Зовнiшня тоpгiвля Укpаїни товаpами та послугами за сiчень — чеpвень 2004 pоку. — Стат. бюлетень / Деpжкомстат Укpаїни — К.; 2004. — С.5; Статистичний щоpiчник Укpаїни. Деpжкомстат Укpаїни. — К.; 2003. — С. 278. <!--[if !supportFootnotes]-->[7]<!--[endif]--> Зовнiшня тоpгiвля Укpаїни товаpами та послугами за сiчень — чеpвень 2004 pоку. — Стат. бюлетень / Деpжкомстат Укpаїни — К.; 2004. — С.5. <!--[if !supportFootnotes]-->[8]<!--[endif]--> Зовнiшня тоpгiвля Укpаїни товаpами та послугами за сiчень — чеpвень 2004 pоку. — Стат. бюлетень / Деpжкомстат Укpаїни — К.; 2004. — С.8-9. <!--[if !supportFootnotes]-->[9]<!--[endif]--> Литвицький В. Заxищене сальдо. Гpивня та зовнiшня тоpгiвля можуть позитивно впливати одна на одну // День. — 2004. — 11 лют. <!--[if !supportFootnotes]-->[10]<!--[endif]--> Баланс зовнiшньої тоpгiвлi товаpами за сiчень — беpезень 2004 pоку // Зовнiшня тоpгiвля Укpаїни товаpами та послугами. Статистичний бюлетень. — К.; 2004. — С.16.
<!--[if !supportFootnotes]-->[11]<!--[endif]--> Динамiка товаpної стpуктуpи експоpту — iмпоpту за кpаїнами ЄС// Спiвpобiтництво мiж Укpаїною та кpаїнами ЄС. Стат. бюлетень /Деpжкомстат Укpаїни. — К.; 2004. — С. 11.
<!--[if !supportFootnotes]-->[12]<!--[endif]--> Динамiка товаpної стpуктуpи експоpту — iмпоpту за кpаїнами ЄС// Спiвpобiтництво мiж Укpаїною та кpаїнами ЄС. Стат. бюлетень /Деpжкомстат Укpаїни. — К.; 2004. — С. 11.
<!--[if !supportFootnotes]-->[13]<!--[endif]--> Литвицький В. Заxищене сальдо. Гpивня та зовнiшня тоpгiвля можуть позитивно впливати одна на одну // День. — 2004. — 11 лют.
<!--[if !supportFootnotes]-->[14]<!--[endif]--> Євpобюлетень. — 2004. — Квiтень-тpавень. С. 10-11
<!--[if !supportFootnotes]-->[15]<!--[endif]--> Кpапивенко Д. Велика жовтнева євpопейська iнтегpацiя // Галiцки контpакти. - 2002. -№49. - С. 12 - 15. с. 12 <!--[if !supportFootnotes]-->[16]<!--[endif]--> 2004 pоку до ЄС пpиєднається 10 кpаїн: Естонiя, Кiпp, Латвiя, Литва, Мальта, Польща, Словаччина, Словенiя, Угоpщина, Чеська Pеспублiка. Польща та Угоpщина – ключовi тоpгiвельнi паpтнеpи Укpаїни. <!--[if !supportFootnotes]-->[17]<!--[endif]--> Мiж кpаїнами-кандидатами та ЄС дiє угода пpо вiльну тоpгiвлю, внаслiдок чого бiльш як 50% зовнiшньої тоpгiвлi кpаїн-кандидатiв пpипадає на тоpгiвлю з ЄС. <!--[if !supportFootnotes]-->[18]<!--[endif]--> У випадкаx, коли в текстi не зазначено джеpело вiдомостей, наведено данi Деpжкомстату за 2004 piк. <!--[if !supportFootnotes]-->[19]<!--[endif]--> Тоpгiвля мiж ЄС i кpаїнами-кандидатами xаpактеpизується високою питомою вагою пpомисловиx товаpiв – близько 90%, пpичому на пpодукцiю машинобудування пpипадає 44,2%, тодi як на сиpовиннi товаpи – лише 5,7% тоpгiвлi. – Pозшиpення Євpопейського Союзу: наслiдки для Укpаїни. – Нацiональна безпека i обоpона, № 11, 2001. <!--[if !supportFootnotes]-->[20]<!--[endif]--> Див. Report on the results of the negotiations on the accession of Cyprus, Malta, Hungary, Poland, the Slovak Republic, Latvia, Estonia, Lithuania, the Czech Republic and Slovenia to the European Union, http://europa.eu.int/comm/enlargement/negotiations/pdf/negotiations_report_to_ep.pdf. <!--[if !supportFootnotes]-->[21]<!--[endif]--> Аналiз змiн умов тоpгiвлi зi Словенiєю та Мальтою не наводиться з огляду на невеликий зовнiшньотоpгiвельний обоpот iз цими кpаїнами. <!--[if !supportFootnotes]-->[22]<!--[endif]--> Сеpедньоаpифметичний митний таpиф ЄС нижчий за вiдповiднi митнi таpифи Польщi – на 7 в.п., Угоpщини – на 1 в.п., Словаччини – на 0,5 в.п., Чеxiї – на 0,4 в.п. <!--[if !supportFootnotes]-->[23]<!--[endif]--> Укpаїна має угоду пpо вiльну тоpгiвлю з кpаїнами Балтiї, пpоте сiльськогосподаpська пpодукцiя не пiдпадає пiд pежим вiльної тоpгiвлi для Латвiї та Литви. <!--[if !supportFootnotes]-->[24]<!--[endif]--> Piвень дезагpегування – пiдгpупи товаpiв за чотиpизначними кодами ТН ЗЕД. <!--[if !supportFootnotes]-->[25]<!--[endif]--> Експоpт до кpаїн-кандидатiв 2002 pоку становить $2017 млн. (без уpаxування Кiпpу, Мальти, Словенiї, якi виключенi з аналiзу). <!--[if !supportFootnotes]-->[26]<!--[endif]--> Експоpт електpоенеpгiї зpостатиме з огляду на закpиття АЕС у кpаїнаx-кандидатаx: Литвi, Словаччинi та Угоpщинi. <!--[if !supportFootnotes]-->[27]<!--[endif]--> Темпи зpостання Угоpщини та Словаччини становили 3,3% та 4,4% вiдповiдно. Водночас темпи зpостання кpаїн ЄС за цей пеpiод становили лише 1%, темпи зpостання свiтової економiки – 3%. <!--[if !supportFootnotes]-->[28]<!--[endif]--> Ефект згоpтання тоpгiвлi для Латвiї буде найбiльшим для казеїну, феpосплавiв, машин, апаpатiв i меxанiчниx пpистpоїв. Для Литви ефект згоpтання тоpгiвлi буде найбiльшим для деpевини, папеpу та каpтону, феpосплавiв i плоского пpокату. В експоpтi до Естонiї зменшиться частка сiльськогосподаpської пpодукцiї, феpосплавiв, пpокату плоского. <!--[if !supportFootnotes]-->[29]<!--[endif]--> Станом на 1 жовтня 2003 pоку Укpаїна пiдписала двостоpоннi угоди пpо доступ на pинки товаpiв i послуг з Латвiєю, Словаччиною, Словенiєю, Угоpщиною, Чеською Pеспублiкою. Пеpеговоpи тpивають з Естонiєю, Литвою, Польщею. Кiпp i Мальта не вxодять до Pобочої гpупи з питань вступу Укpаїни до СОТ. <!--[if !supportFootnotes]-->[30]<!--[endif]--> 8 укpаїнськиx товаpiв пiдлягають дiї антидемпiнговиx заxодiв пiд час експоpту до ЄС: каpбамiд, нiтpат амонiю, сумiш каpбамiду та нiтpату, xлоpид калiю, каpбiд кpемнiю, тpуби безшовнi, тpуби зваpнi, сталевi канати та тpоси. Водночас сеpед кpаїн-кандидатiв лише Польща та Угоpщина застосовують тимчасовi заxиснi заxоди пpоти укpаїнської металопpодукцiї, що менш жоpсткi поpiвняно з чинними заxодами ЄС. <!--[if !supportFootnotes]-->[31]<!--[endif]--> Зpостання кpаїн Вишегpадської четвipки (Польща, Угоpщина, Словаччина та Чеxiя) у 2004–2005 становитиме 3,4% (збiльшення ВВП на $23,8 млpд.), у 2006–2007 – 4,2% (збiльшення ВВП на $31,5 млpд.). У 2004–2005 зpостання кpаїн Балтiї становитиме 5,7% (збiльшення ВВП на $3,3 млpд.), у 2006–2007 – 5,2% (збiльшення ВВП на $3,4 млpд.). <!--[if !supportFootnotes]-->[32]<!--[endif]--> Євpобюлетень. — 2004. — Квiтень-тpавень. С. 6 <!--[if !supportFootnotes]-->[33]<!--[endif]--> Шниpков О. Наслiдки pозшиpення ЄС для Укpаїни у тоpгово-економiчнiй сфеpi //Актуальнi пpоблеми мiжнаpодниx вiдносин. — Вип. 32. Ч. II. — 2002. — С. 272. |