Бесплатное скачивание авторефератов |
СКИДКА НА ДОСТАВКУ РАБОТ! |
Увеличение числа диссертаций в базе |
Снижение цен на доставку работ 2002-2008 годов |
Доставка любых диссертаций из России и Украины |
Каталог авторефератів / ПЕДАГОГІЧНІ НАУКИ / Методологія та технологія професійної освіти
Назва: | |
Тип: | Автореферат |
Короткий зміст: |
ОСНОВНИЙ ЗМІСТ РОБОТИ
У вступі обґрунтовано актуальність порушеної проблеми, зазначено зв’язок роботи з науково-дослідницькими програмами, сформульовано мету У першому розділі «Теоретичні засади організації процесу толерантної комунікації у вищій школі» проаналізовано наявні наукові підходи до вивчення сутності поняття «комунікативна толерантність», уточнено його семантичний обсяг, схарактеризовано принципи міжособистісної й інтерсуб’єктної взаємодії як сфери вияву комунікативної толерантності суб’єктів педагогічного процесу Унаслідок етимологічного аналізу, осмислення філософських наукових напрацювань Є. Бистрицького, М. Бубера, В. Лекторського, психологічних дослідницьких студій С. Братченка, А. Маслоу, П. Ніколсона та педагогічних розвідок І. Абакумової, Є. Ляски, В. Чернявської, котрі стосуються з’ясування сутності поняття «толерантність», підсумовано, що його загальне розуміння пов’язане насамперед із моральним імперативом спілкування, де відображена активна соціальна позиція й психологічна готовність до позитивної взаємодії Відповідно до диференціації комунікативної толерантності В. Бойка На основі аналізу визначень комунікативної толерантності, наявних Згідно з етнокультурним підходом, призначення термінолексеми полягає Екзистенційно-гуманістичний підхід декларує особливий принцип існування світу спілкування і взаємин із людьми, який особистість будує За диверсифікаційним підходом, комунікативний зміст толерантності визнаний багатоаспектним і полягає в сукупності мовних, перцептивних, інтерактивних та конативних компетенцій досягнення згоди в спілкуванні. У контексті діалогічного підходу ця дефініція позначає систему психолого-правових норм спілкування, які окреслюють межі свободи співбесідників так, щоб забезпечити їхню взаємодію на підставі взаємного визнання й ненасильства. Із позицій фасилітативного підходу поняття тлумачать як такий тип міжособистісної взаємодії, за якого головною метою діяльності стає допомога У межах синергетичного підходу категорія осмислена як взаємодія представників різних світоглядів, стилів життя, релігійних настанов Вивчення наукових філософсько-соціологічних теорій Ю. Хабермаса, психолого-педагогічних праць М. Дойча, Б. Паригіна, Ю. Пономарьова дало змогу з’ясувати, що сферою вияву комунікативної толерантності суб’єктів педагогічного процесу у вищій школі є міжособистісна та інтерсуб’єктна педагогічна й навчально-професійна взаємодія її референтних носіїв у різних діяльнісних підсистемах («викладач - студент», «викладач - академгрупа», «студент - студент» та «студент - академгрупа»). Вона заснована на принципах взаєморозуміння, партнерства, діалогічності, співпраці, доброзичливості Узагальнено, що комунікативна толерантність – це терпляче ставлення особистості до людей, їй властива стриманість щодо вияву неприємних психічних станів і поведінки інших осіб в інтерактивному процесі Відповідно до соціолінгвістичних теорій Ф. Бацевича, В. Леві, Б. Паригіна, М. Фуко, педагогічних студій І. Беха, Н. Волкової, В. Радула, Н. Щуркової, психологічних напрацювань Б. Ананьєва, І. Кона, О. Леонтьєва, В. Семиченко, схарактеризовано наукові засади організації педагогічного спілкування У другому розділі «Педагогічна система формування комунікативної толерантності студентів педагогічних спеціальностей в університетській гуманітарній підготовці» розроблено структуру, критерії й показники комунікативної толерантності майбутнього педагога; представлено матеріали педагогічної діагностики вихідних рівнів її сформованості в студентів; виявлено потенціал гуманітарної підготовки в розвитку комунікативної толерантності студентів педагогічних спеціальностей університету й змодельовано педагогічну систему її формування. Опрацювання аналогів структури комунікативної толерантності, репрезентованих у дослідженнях В. Бойка, А. Скок, С. Толстікової, дало змогу запропонувати її авторський варіант щодо особистості майбутнього педагога, Використання провідних положень теорії цінностей толерантної педагогічної комунікації (І. Бех, О. Леонтьєв, В. Малахов, А. Федь та ін.) уможливило обґрунтування аксіологічного компонента комунікативної толерантності майбутнього педагога в навчально-професійній взаємодії, який позначений критеріями толерантно-етичної (за показниками прихильності З огляду на наукові психолого-педагогічні напрацювання В. Бойка, М. Варій, В. Латинова, Л. Орбан-Лембрик та інших учених, критеріями характерологічного складника комунікативної толерантності обрані толерантно-комунікативна емоційність (за показниками емоційної гнучкості, чутливості На підставі науково-педагогічних праць Т. Білоус, І. Борисової, І. Зязюна, Г. Сагач та інших науковців у когнітивному компоненті комунікативної толерантності виокремлено критерії толерантно-комунікативної перцепції Унаслідок осмислення теоретичних положень комунікативної діяльності педагога (Л. Виготський, І. Гофман, А. Мудрик, К. Шеннон та ін.), поведінковий складник комунікативної толерантності репрезентований критеріями толерантно-комунікативної інтерактивності (за показниками володіння педагогічним комунікативним дискурсом, мовною активністю та безконфліктною За комплексною методикою, що складалася з процедур анкетування, тестування, експертного оцінювання, проведено діагностику вихідних рівнів сформованості комунікативної толерантності студентів педагогічних спеціальностей університету. Високий рівень комунікативної толерантності зафіксовано в 32 % майбутніх педагогів. Ці студенти наближені до комунікативного ідеалу толерантності, визнають особисту значущість партнерів, злагоджені у взаєминах із ними, а також артистичні й привабливі в спілкуванні. Їхній мовний дискурс цілком відповідає естетиці педагогічного спілкування. Емоційно вони завжди стримані, позитивно налаштовані, миролюбні, помірно чутливі. За своїм комунікативним характером урівноважені, відповідальні, люб’язні, активні Середній рівень комунікативної толерантності характерний для 39 % студентів, які наближені до прагматичного комунікативного ідеалу, ситуативно визнають особисту значущість партнерів, адаптивні у взаєминах із ними, недостатньо артистичні й привабливі в спілкуванні. Їхній мовний дискурс частково відповідає естетиці педагогічного спілкування. Емоційно вони нерідко байдужі, нейтральні, ігноративні, конфліктоуникливі, малочутливі. За своїм комунікативним характером імпульсивні, ініціативні, надмірно активні в мовному плані, нав’язливі, гіпертовариські, суперконтактні, індиферентно-конформні. Низький рівень комунікативної толерантності притаманний 29 % студентів, які наближені до романтичного комунікативного ідеалу, ігнорують або не визнають особисту значущість партнерів, агресивні у взаєминах із ними, Унаслідок аналізу змісту програм найбільш комунікативно насичених дисциплін гуманітарної підготовки з’ясовано, що вони мають потужний,
|