Бесплатное скачивание авторефератов |
СКИДКА НА ДОСТАВКУ РАБОТ! |
Увеличение числа диссертаций в базе |
Снижение цен на доставку работ 2002-2008 годов |
Доставка любых диссертаций из России и Украины |
Каталог авторефератів / ПЕДАГОГІЧНІ НАУКИ / Методологія та технологія професійної освіти
Назва: | |
Тип: | Автореферат |
Короткий зміст: |
ОСНОВНИЙ ЗМІСТ ДИСЕРТАЦІЇ У вступі обґрунтовано актуальність і доцільність дослідження, сформульовано мету, завдання, об’єкт, предмет, гіпотезу дисертаційної роботи, визначено її методологічну і теоретичну основи, здійснено відбір методів дослідження, розкрито наукову новизну, теоретичне і практичне значення одержаних результатів, наведено відомості про апробацію. У першому розділі – “Теоретичні засади застосування інформаційних технологій у фаховій підготовці майбутніх учителів іноземної мови” – зроблений аналіз психолого-педагогічної літератури, що дало змогу визначити ступінь вивчення проблеми і виділити напрями, які є найбільш суттєвими для нашого дослідження. У розділі охарактеризовано базові поняття дослідження, проаналізовано особливості застосування інформаційних технологій у навчальному процесі ВНЗ та їх роль у фаховій підготовці майбутніх учителів, подано класифікацію програмно-педагогічних засобів навчання іноземної мови, визначені критерії їх відбору для підвищення ефективності підготовки студентів, розроблено модель використання інформаційних технологій у навчанні студентів іноземної мови як фахової дисципліни. Поданий у дисертаційній роботі аналіз літературних джерел свідчить, що одним із ефективних засобів підвищення рівня професійної підготовки майбутніх учителів іноземної мови є застосування інформаційних технологій навчання. На основі теоретичного аналізу зроблено висновок, що поняття “інформаційні технології” формулюється різними науковцями неоднозначно. Під використанням інформаційних технологій у професійно-педагогічній діяльності розуміємо цілеспрямований, усвідомлений процес комп’ютерно-інформаційної організації викладачем навчально-виховної і науково-дослідницької діяльності з метою більш ефективного розв’язання професійно-педагогічних завдань. У процесі наукового пошуку були з’ясовані напрями впровадження інформаційних технологій в освіту, окреслені підходи до класифікації інформаційних технологій у навчальному процесі, узагальнена їх роль та функції. Резюмуючи результати теоретичного аналізу щодо застосування інформаційних технологій у навчальному процесі ВНЗ, нами було виділено найбільш значимі педагогічні завдання, ефективно реалізовані у навчанні студентів іноземної мови як фахової. Аналіз психолого-педагогічної літератури свідчить, що на ефективність використання інформаційних технологій у ВНЗ, крім об'єктивних (наприклад, таких, як кількість і якість програмно-апаратного забезпечення тощо), істотно впливають особистісні чинники. Проникаючи в усі сфери життя людини, інформаційні технології можуть впливати на особистість і результати її діяльності як позитивно, так і негативно. Позитивна роль інформаційних технологій зумовлена тим, що вони виступають як потужні знаряддя праці, за допомогою яких студент реалізує поставлені завдання, що підсилюють його інтелект, підвищують самооцінку, звільняють від шаблонних операцій. Успішне використання інформаційних технологій сприяє розвитку в студента мислення, пам'яті, здатності до самоорганізації та співтворчості, підвищує навчальну мотивацію, а отже рівень його фахової підготовки. З іншого боку, не можна не відзначити негативних наслідків, пов’язаних із широким упровадженням інформаційних технологій у всі сфери людської діяльності, в тому числі й у навчальний процес. Поряд із посиленням творчих компонентів професійно-педагогічної роботи з інформаційними технологіями, здійснюваної за жорстко формалізованими правилами, може спостерігатися явно протилежна тенденція. Результати досліджень, проведених вітчизняними і зарубіжними науковцями, переконливо засвідчують, що за надмірного спрощення розв’язання завдань за допомогою інформаційних технологій зростає частка таких операцій, які ведуть до зниження рівня інтелектуальних здібностей людини. Дисертаційне дослідження свідчить, що, якщо для вчителя іноземної мови знання програмування не є обов'язковими, оскільки він користується готовими програмними продуктами, то знання основних характеристик та дидактичних можливостей комп’ютерних програм навчального призначення, уміння застосовувати їх на практиці, є не просто бажаними, а й обов'язковими. Наявність значної кількості комп’ютерних навчальних програм з іноземної мови, їх відносна розмаїтість, що зумовлена метою і змістом навчання, технічними можливостями, рівнем мовної підготовки студентів, роблять актуальною проблему систематизації програмно-педагогічних засобів для більш раціонального їх використання в процесі навчання. На основі аналізу психолого-педагогічної та методичної літератури подано класифікацію програмно-педагогічних засобів та критерії їх відбору для ефективного використання у процесі фахової підготовки майбутніх учителів іноземної мови. Комп’ютерні програми навчального призначення мають забезпечувати: - свідому й активну дію студентів під час роботи з програмно-педагогічними засобами; - поетапний контроль за процесом засвоєння матеріалу, що вивчається; - адекватність програм індивідуальним особливостям студентів; - комфортність застосування програмно-педагогічних засобів, завдяки дружній формі інтерфейсу; - зворотний зв'язок; - динамічність процесу навчання і швидку його модифікацію. Як показав ретроспективний аналіз практики використання програмно-педагогічних засобів у навчальному процесі й наші спостереження, до вимог, що ставляться до програмно-педагогічних засобів, відносять також науковість, адекватність, адаптивність, систематичність і послідовність, наочність, свідомість та самостійність дій студентів, міцність засвоєння знань, інтерактивний діалог, розвиток інтелектуального потенціалу студентів. Зроблено висновок, що комп'ютерні програми не здатні й не повинні виконувати основні функції викладача: розвиток особистості студентів, творчий пошук із метою організації їхньої спільної роботи, підбір, розробка і вибір навчальних програм. Викладач визначає навчальну мету заняття, масштаби застосування інформаційних технологій з урахуванням рейтингу студента, раціонально розподіляє інформацію, яку необхідно вивчити, між педагогом, підручником і комп'ютером, що повинно сприяти ефективній підготовці фахівців. Викладач вирішує, на яких етапах заняття застосування комп'ютерної техніки має сенс і які саме програми треба запропонувати студентам. Лише продумана комбінація застосування на заняттях елементів комп'ютерного навчання і живого спілкування дозволить викладачеві досягти поставленої мети. Розроблена нами модель застосування інформаційних технологій у фаховій підготовці майбутніх учителів іноземної мови включає три компоненти: змістовний, оцінний і комунікативний. Змістовний компонент характеризує види інформаційних технологій; оцінний компонент містить вимоги щодо застосування інформаційних технологій у навчальному процесі; комунікативний визначає форми взаємодії викладача, студента і засобів інформаційних технологій у фаховій підготовці майбутніх учителів. Графічне зображення моделі застосування інформаційних технологій у фаховій підготовці майбутніх учителів іноземної мови подане на рис. 1. Для того, щоб оцінити інформаційні технології через призму педагогічної доцільності, вони повинні: задовольняти мету та завдання навчання; враховувати специфіку і зміст навчального предмету, а також необхідний рівень формування знань, умінь і навичок як з точки зору вивчення і засвоєння конкретної дисципліни, так і з точки зору професійної необхідності і значимості комп'ютеризованих курсів; допускати варіацію рівня проблемності і складності завдань та інтенсивного екранного подання інформації студентам; передбачати різні форми організації занять з використанням засобів інформаційних технологій; давати можливість здійснювати контроль за діяльністю тих, хто навчається, фіксацію та аналіз результатів контролю і мати відповідний інтерфейс; ураховувати психоемоційні та вікові особливості студентів і рівень їх розумового розвитку; допускати конфігурування системи, варіацію і генерування завдань; допомагати викладачеві у перевірці правильності виконання завдань.
|