Бесплатное скачивание авторефератов |
СКИДКА НА ДОСТАВКУ РАБОТ! |
Увеличение числа диссертаций в базе |
Снижение цен на доставку работ 2002-2008 годов |
Доставка любых диссертаций из России и Украины |
Каталог авторефератів / ПЕДАГОГІЧНІ НАУКИ / Методологія та технологія професійної освіти
Назва: | |
Тип: | Автореферат |
Короткий зміст: |
Основний зміст
У вступі обґрунтовано актуальність і доцільність теми дисертації; окреслено мету, завдання, об’єкт, предмет і концепцію наукового пошуку; сформульовано гіпотезу; описано методологічну й теоретичну основи роботи; схарактеризовано методи дослідження; обґрунтовано наукову новизну, теоретичне і практичне значення одержаних результатів; подано відомості про апробацію й упровадження результатів дисертації. У першому розділі «Особливості побудови навчально-методичного процесу в професійно-технічних навчальних закладах» представлено короткий ретроспективний огляд підготовки фахівців у професійно-технічній освіті. Історичний аналіз дав змогу з’ясувати стан системи професійної освіти, у якому вона перебувала дотепер, виокремити сучасні нагальні проблеми, окреслити перспективи розвитку цієї системи освіти, шляхи покращення якості навчання й підвищення професійного рівня підготовки майбутніх кваліфікованих робітників. Усебічне вивчення професійно-технічної освіти як суспільного явища підтвердило думку, що це органічна частина всієї освітньої системи навчання, оскільки являє собою один зі складників безперервної освіти. Нині система ПТО є проміжною ланкою освіти між середньою та вищою школою й забезпечує неперервне навчання громадян України. Унаслідок теоретичних досліджень з’ясовано, що створення потрібної номенклатури професій відбувається шляхом аналізу трудових дій людини – складного процесу, який потребує участі в ньому представників різних галузей науки. До них належать такі фахівці: інженери, соціологи, психологи, фізіологи й лікарі, педагоги (фахівці з дидактики і професійної педагогіки), викладачі та майстри виробничого навчання, учені й методисти. Основне завдання професійного навчання полягає не тільки в здобутті знань, формуванні навичок і вмінь учнів, а й у розвитку насамперед технічного мислення, що з погляду дотримання логіки й системи, властивих цим науково-технічним дисциплінам, виявляється особливо важливим. Констатовано, 1) початковий етап професійного навчання (середня школа, де учні здобувають первинну професійну підготовку); 2) середній етап (професійно-технічні навчальні заклади, технікуми й ліцеї); 3) вищий етап навчання (коледжі, вищі професійно-технічні навчальні заклади, інститути й університети). Основним документом, що затверджує перелік професій, за якими відбувається підготовка фахівців у ПТНЗ, є «Національний класифікатор України», де регламентовано кількість профілів професійної підготовки. Їхнє значення залежить від відповідності між навчальними професіями, змістом, методами та організацією підготовки в професійних школах, з одного боку, Чинний класифікатор професій не повною мірою враховує сучасні потреби суспільства і промислових підприємств. Так, у документі представлена професія «радіомеханік з обслуговування і ремонту радіотелевізійної апаратури». Зважаючи на швидкий розвиток електронної галузі, сьогодні є потреба ввести більш вузьку спеціалізацію (радіомеханік із ремонту відеоапаратури, радіомеханік із ремонту комп’ютерної техніки, радіомеханік Класифікатор професій повинен не тільки враховувати сучасні вимоги, Сьогодні в Україні існує достатня кількість різноманітних типів ПТНЗ (середні професійно-технічні навчальні заклади, вищі професійно-технічні навчальні заклади, ліцеї й коледжі). Серед усіх установ середні професійно-технічні навчальні заклади посідають особливе місце, оскільки в системі неперервної освіти забезпечують разом із загальною, початковою й вищою професійною освітою цілеспрямований розвиток освітніх потреб людини. Середня професійна освіта дає змогу підготувати фахівців середньої ланки, Основне завдання навчальних закладів цього типу полягало в поєднанні процесу навчання в 9–10-х класах середньої школи з серйозною професійною підготовкою в училищах. Із 1973 р. до 1986 р. проходила апробація таких училищ. Протягом тривалого періоду (1975–2000 р.) автор дисертації Унаслідок опрацювання педагогічних, соціологічних, психологічних та інших досліджень, узагальнено й виокремлено основні професійні види діяльності фахівців. Такими видами професійної діяльності фахівця із середньою освітою є: 1) виробничо-управлінська діяльність; 2) організаційно-методична діяльність; 3) контрольно-оцінна діяльність; 4) експериментально-дослідницька діяльність; 5) сертифікаційна діяльність. Мета й завдання професійної підготовки змінюються під впливом соціального замовлення, перебуваючи в залежності від прогнозу розвитку тієї галузі, для якої готують фахівця. В умовах постійного розвитку й удосконалення технологій виробництва зростають вимоги до професійної підготовки робітників. Це спонукає до якісних змін у змісті ПТО, до підвищення загальнотехнічного й науково-технічного рівня, посилення ролі виробничого навчання в системі політехнічної освіти, поліпшення взаємозв’язку теоретичного й виробничого навчання, забезпечення органічної комбінації загальноосвітньої та професійної підготовки майбутніх робітників у ПТНЗ. Усе це посутньо впливає на навчальний процес у ПТНЗ і становить новий етап у розвитку проблем педагогічної теорії в ПТО. Науковці мають потужний досвід у дослідженні проблем загальної, політехнічної та професійної освіти. У процесі розвитку й становлення системи ПТО вагомий внесок зробили вчені Н. В. Абашкіна, С. Я. Батишев, А. П. Бєляєва, А. А. Булгаков, Б. С. Гершунський, Г. С. Гуторов, Н. І. Думченко, М. І. Махмутов, Е. Г. Оссовський, В. Е. Чахоянц, М. М. Шкодін та ін. Із-поміж сучасних дослідників у цьому напрямі працюють: С. Ф. Артюх, Г. Є. Гребенюк, Р. С. Гуревич, А. М. Гуржій, Т. М. Десятов Н. Г. Ничкало, Г. П. Матвєєв, О. П. Микуляк, В. В. Олійник, В. К. Сидоренко та ін. Закономірно, що автори аналізують питання взаємозв’язку з методологічних, соціально-економічних, педагогічних і політехнічних позицій. Перша особливість підготовки в професійній школі полягає у фаховій спрямованості змісту підготовки. Зміст знань, навичок і вмінь Іншою специфічною рисою професійної школи є виробниче навчання – найважливіша частина фахової підготовки, що невластива загальноосвітній школі. Цей аспект навчального процесу опрацьовано в науковій і навчальній літературі глибше за інші. Унаслідок аналізу вітчизняної наукової літератури, зокрема дисертацій Науково-теоретичний аналіз системи ПТО засвідчує, що проблема професійної підготовки кваліфікованих робітників виникла задовго до переходу людства до індустріального етапу розвитку. Її досліджували вчені багатьох держав, обираючи об’єктом студіювання педагогічні системи різних часів. Попри постійне прагнення людини поліпшити умови професійної підготовки 1. Реформа професійної освіти – це одне з актуальних завдань в Україні. 2. В умовах сучасної ринкової економіки України, інформаційно-технологічного розвитку суттєво розширені функції профтехосвіти, відбувається її трансформація в професійну освіту, що узгоджене зі світовими тенденціями неперервної професійної освіти – освіти впродовж життя. 3. Середні професійно-технічні навчальні заклади є основним типом професійних навчальних закладів в Україні. 4. Стратегія розвитку професійно-технічної системи освіти пов’язана 5. До кардинальних проблем професійно-технічної системи освіти належать: процес адаптації учнів на початку навчання в училищі (нові суб’єктивні та об’єктивні соціальні, соціально-психологічні й фізіологічні фактори, пов’язані зі зміною типу навчального закладу); адаптація учнів 6. Розвиненість у майбутніх кваліфікованих робітників професійної мобільності (спроможності учнів швидко опановувати технічні нововведення 7. Навчальне середовище потребує радикальних змін із погляду професійної підготовки на підставі нових освітніх технологій, технологій комунікації та взаємодії всіх учасників навчального процесу для розвитку їхньої професійної компетентності, надійності й довголіття. 8. Нагальним є забезпечення освітнього процесу новим сучасним обладнанням і технічними засобами навчання, створення й функціонування системи обслуговування та ремонту. Донині в науці не була порушена проблема підготовки фахівців електро- Постійне переозброєння радіоелектронного виробництва і зміна номенклатури продукції спричинюють модифікацію функцій і ролі робітника 1) ускладнень зазнає психічна діяльність людини, що зумовлене інтелектуальним і фізичним навантаженням, прагненням робітників досягнути найвищих результатів у роботі; 2) послаблюється фізична діяльність, унаслідок чого нервово-психічні перевантаження призводять до захворювань серцево-судинної й нервової систем; 3) помітна ескалація окреслених видів діяльності, тобто тенденція 4) постійна включеність у діяльність умотивовує необхідність сформувати низку вимог, норм, прав, обов’язків та очікувань стосовно молодого фахівця. Важлива проблема, яка постає перед професійною системою освіти У дисертації досліджено виникнення та історико-генетичний розвиток наукових пошуків, що сприяли системному створенню навчальних планів, програм, професійно-кваліфікаційних характеристик та іншої документації, Перші програми для середніх технічних училищ затверджені Міністерством народної освіти 1895 p., вони були чинними практично до 1917 р. У 1920 р. питання професійно-технічної освіти широко обговорювали в країні, унаслідок чого ухвалено важливі рішення для її розвитку. Тривали гострі дискусії про шляхи розвитку профтехшколи, про новий тип робітника. У процесі практичної реалізації нових ідей виникли труднощі, пов’язані Створення перших навчальних планів для шкіл ФЗУ спричинило серйозні дискусії про співвідношення загальної і професійної освіти, місце й характер загальноосвітнього циклу в профтехшколі. Водночас виникла суперечність Найбільш прогресивними були навчальні плани технічних шкіл залізничного транспорту, згідно з документами кількість годин теоретичного Науково-технічна революція, що охопила суспільство в другій половині 50-х років, вплинула на зміну професійно-кваліфікаційної структури робітничого класу, на зміст і форми підготовки кваліфікованих робітників. Дослідження, проведені раніше в НДІ профтехосвіти АПН СРСР (м. Ленінград) з обґрунтування й розроблення навчальних планів і програм, довели, що успішному формуванню міжпредметних зв’язків сприяє послідовний спосіб включення навчальних предметів. На це повинен бути спрямований Із 1999 – 2000 навчального року в Україні набув чинності новий навчальний план, який ще більше роздробив дисципліни й ускладнив навчання, оскільки предмети вивчали ізольовано один від одного, як окремі частини, Навчальна література – органічний компонент усього навчального процесу. У загальній системі засобів навчання література слугує основним джерелом одержання знань. З огляду на швидкі темпи розвитку радіо- й електронного виробництва (застосування нових матеріалів, упровадження нових технологій, зміна елементної бази телевізорів, магнітофонів, комп’ютерів та іншої апаратури), констатовано, що в суспільстві з’явилася технологічна проблема, яка впливає Комплексні дослідження переконують, що, у зв’язку з вагомими У другому розділі «Лабораторні заняття в системі професійного навчання учнів» доведена необхідність застосування практичних і лабораторно-практичних занять у ПТНЗ, з’ясовані психолого-педагогічні можливості Проведено системний аналіз сучасного стану лабораторного обладнання, його структури в Україні та за її межами. Схарактеризовано систему виконання лабораторних робіт, що сприяють формуванню навичок і вмінь із низки дисциплін, як: радіоелектроніка, електротехніка, промислова електроніка, імпульсна техніка, телебачення, радіомонтажні й електромонтажні роботи, електрообладнання в процесі яких складаються різні електричні схеми, аналізується їх проведення та дослідження, виконуються вимірювання Переваги лабораторних занять, порівняно з іншими видами аудиторної навчальної роботи, полягають у тому, що вони інтегрують теоретичні знання, формують практичні навички і вміння учнів. Лабораторно-практичні заняття дають змогу також ураховувати швидкий розвиток сучасної техніки Аналіз наукових джерел і практична робота із сучасним лабораторним 1. Сьогодні бракує достатньої кількості навчально-лабораторного обладнання, на якому можна було б виконувати лабораторно-практичні роботи (дослідження проведено в 1978–1990 роках – І етап; 1991–2011 роках – ІІ етап). На І етапі проведено дооснащення училищ навчально-лабораторним обладнанням. Експериментом охоплені практично всі середні професійно-технічні навчальні заклади України, особливий інтерес становили насамперед 2. Відсутні можливості поділу навчальних груп на підгрупи для виконання лабораторно-практичних занять, що спричинене багатьма факторами, зокрема скороченням кількості годин зі спеціальних предметів і годин, передбачених 3. Не розроблені належні дидактичні матеріали, необхідні для проведення лабораторно-практичних робіт. Результати дослідження вможливили виокремлення критеріїв, яким Сформульовано психолого-педагогічні та технологічні завдання – розроблено й упроваджено в навчальний процес авторське уніфіковане лабораторне та демонстраційне обладнання для моделювання фізичних процесів із предметів електро- й радіотехнічних професій; – створено і впроваджено в навчальний процес авторські методичні матеріали (підручники, навчальні посібники, довідники, збірники задач – підготовлено авторське програмне забезпечення, що дає змогу – створено умови для повного опанування навчального матеріалу – забезпечено відкритість змісту, способів і методів виконання завдань; – гарантовано об’єктивність оцінювання досягнень учнів і створення нормального психологічного клімату в групі; – завдяки достатньому матеріальному забезпеченню передбачено доступність для учня виконання лабораторних робіт у повному обсязі; – посилено роль практичної спрямованості лабораторних робіт. З’ясовано, що комплексне опанування учнями не одного навчального предмета, а декількох з одночасним виконанням лабораторних і лабораторно-практичних робіт та застосування знань на практиці створюють умови – мінімізацію недоліків традиційного навчання в процесі здобуття знань, формування окремих професійних навичок і вмінь та застосування – скорочення термінів виконання лабораторних робіт і завдяки цьому зростання обсягу навчального матеріалу; – збільшення кількості завдань із кожного предмета для перевірки різних видів діяльності учнів; – спрямування навчальної діяльності учнів на інтелектуальний розвиток шляхом зменшення частки репродуктивної роботи та посилення творчо-пошукової діяльності. У третьому розділі «Наукове обґрунтування дидактичного наповнення моделей професійної підготовки майбутніх кваліфікованих робітників» доведено потребу в комплексному підході до реалізації дидактичного наповнення моделей професійної підготовки майбутніх кваліфікованих робітників. Проаналізовано стан випуску теле- й радіоапаратури протягом останніх років (1980, 1990, 2000, 2011), зафіксовано тенденції розвитку радіоелектронної галузі, вивчено сучасний стан професійної підготовки радіомеханіків, що дало змогу побудувати модель професійної підготовки за фахом «Радіомеханік У руслі оцінювання якості програмного забезпечення навчального процесу електро- й радіотехнічних професій сформульовано декілька положень: – навчально-програмна документація складена на основі професійно-кваліфікаційних характеристик, які розроблені на базі тарифно-кваліфікаційних довідників; – сучасні нормативні документи не відображають досягнутого рівня розвитку техніки, технології й організації виробництва; – нормативні документи здебільшого не враховують нових видів робіт, нових технологій і нових видів продукції, а також прогресивних форм організації праці; – професійно-кваліфікаційні характеристики, розроблені на основі – професійно-кваліфікаційні характеристики не враховують перспектив розвитку галузі. Наслідком зазначеного є те, що навчально-програмна документація, розроблена на основі описаних характеристик, швидко старіє, а учні, професійна підготовка яких відбувається з використанням цієї документації, до моменту закінчення ПТНЗ не підготовлені до роботи з модерною апаратурою, технікою, новими технологіями. Чинна система підготовки кадрів не дає змоги повною мірою забезпечити професійне довголіття і надійність фахівця. Розв’язання об’єктивної діалектичної суперечності можливе за умови наукового прогнозування всіх компонентів навчально-виховної системи підготовки майбутніх фахівців робітничих професій. Унаслідок такого прогнозування може бути отримана випереджувальна інформація про найбільш імовірні перспективи розвитку тих або тих галузей науки, техніки, виробництва, змісту, характеру й об’єктів праці робітників, що потрібні для своєчасного складання прогностичних професійно-кваліфікаційних характеристик, навчальних планів, програм та їх оперативного корегування. Без методів педагогічного прогнозування неможливо врахувати неперервні зміни, У четвертому розділі «Прогностичні моделі професійної підготовки майбутніх кваліфікованих робітників» описано критерії оцінювання навчальної, методичної літератури, уніфікованих навчальних комплексів і побудовано прогностичні професійні моделі фахівців зі спеціальностей «Радіомеханік Системні дослідження навчальної та методичної літератури, навчальних планів і програм уможливили висновок про те, що зв’язок змісту підручника Будь-які теоретичні проблеми побудови підручників і навчальних посібників, методичної літератури, навчальних планів та програм потребують глибокого наукового обґрунтування і практичної перевірки. На необхідності усебічного функціонального аналізу підручників, навчальних посібників та іншої літератури (наукового потрактування кожного елемента, наукового підходу На підставі результатів експертного опитування зі створення навчальної літератури, проведеного в навчальних закладах України (Кіровоградська, Донецька, Миколаївська, Дніпропетровська, Закарпатська, Запорізька, Кожен компонент підручника має своє призначення в усьому навчальному процесі. Окрім цього, усі елементи підручника тісно пов’язані один з одним. До психолого-педагогічних особливостей змісту навчального матеріалу належать: 1) особливості, які дають змогу виявити зв’язок змісту навчального матеріалу з раніше набутим досвідом учнів; 2) особливості, що на кожному етапі навчання характеризують рівень знань, навичок і вмінь, якого, згідно з вимогами до навчальних програм 3) особливості, які вмотивовують з’ясування рівня і глибини розкриття учнями сутності й змісту досліджуваних понять, фактів, явищ, предметів; 4) особливості, що передбачають аналіз наукового й практичного значення досліджуваного предмета; 5) особливості науково-практичних і логіко-дидактичних внутрішньо-предметних та міжпредметних зв’язків. У процесі конструювання навчально-методичних комплексів застосовано структурну схему, розроблену автором у проблемній лабораторії професійно-технічної освіти Міжнародної академії проблем людини в авіації і космонавтиці, у Комісії електрорадіотехнічного виробництва відділення професійно-технічної освіти Міністерства освіти і науки, молоді та спорту України. Підсумовано, що внаслідок проведеного дослідження: застосовано системний підхід до розроблення й технології конструювання та побудови навчально-методичних комплексів; розроблено наповнення навчально-методичних комплексів, які складаються з навчального плану з професії, програм зі спеціальних, загальнотехнічних і загальноосвітніх предметів, уніфікованих підручників, навчальних посібників, задачників, лабораторних практикумів, ТЗН, лабораторного устаткування, ПК та іншої навчально-методичної літератури; створено навчальні комплекси, які можна використовувати в навчальному процесі з різних професій. У ході застосування розробленої авторської технології побудови прогностичних моделей професійної підготовки майбутніх кваліфікованих робітників сконструйовано й апробовано в навчальному процесі дві моделі для таких професій: – «Радіомеханік з обслуговування та ремонту радіотелевізійної апаратури»; – «Монтажник радіоелектронної апаратури та приладів». Для перевірки гіпотези й істинності проведених експериментів спроектовано ще дві моделі професійної підготовки: – «Електромонтажник з освітлення та освітлювальних мереж»; – «Робітник з комплексного обслуговування та ремонту будинків». У процесі дослідження розроблено: 8 програм із предметів, 1 підручник, 30 навчальних посібників і 6 методичних посібників, а також уніфіковане демонстраційне та лабораторне обладнання. Представлені навчально-методичні комплекси оптимізують застосування інноваційних технологій у професійно-технічних навчальних закладах, де готують фахівців зі складних електро- У п’ятому розділі «Організація і результати педагогічних експериментів, оцінювання ефективності прогностичних моделей професійної підготовки майбутніх кваліфікованих робітників» представлено результати експериментальної роботи, на підставі яких зроблено висновки стосовно ефективності прогностичного підходу до побудови моделей професійної підготовки майбутніх кваліфікованих робітників та навчально-методичного Перший етап (1996–2002 р.) – пошуково-дослідницький. У цей період вивчено стан проблеми в теорії та практиці, проаналізовано вітчизняний Систематизовано матеріали з апробації в навчальних закладах колишнього СРСР, України та Європи навчальних посібників автора. Із 1995 р. до 1998 р. Другий етап (2003–2007 рр.) – констатувальний – присвячено аналізові обраної проблеми, формулюванню мети, завдань, предмета, концепції й гіпотези дослідження. Теоретично обґрунтовано і створено модель професійної підготовки кваліфікованого робітника з електро- й радіотехнічних професій. Досліджено якість підготовки радіомеханіків і радіомонтажників в училищах, стан їхньої адаптації на виробництві, спрогнозовано розвиток галузі. Проаналізовано навчальні плани і програми профтехучилищ, проведено анкетування в училищах, на підприємствах та ін., що дало змогу застосувати компаративний підхід до професійної підготовки в ПТНЗ за різними напрямами та методиками, виявити найбільш ефективні шляхи вдосконалення цього процесу. Третій етап (2008–2011 рр.) – формувальний експеримент. Експериментально перевірено гіпотезу, концептуальні положення дисертації, розроблено Одержані на кожному з етапів дослідження результати впроваджено Після апробації підручників, навчальних посібників, методичної літератури в навчальних закладах України розпочато завершальний етап експерименту – перевірку запропонованих прогностичних моделей Для проведення формувального етапу експериментального дослідження зроблено вибірку в таких професійно-технічних навчальних закладах: Кіровоградський професійний ліцей (СПТУ № 2); ПТУ №№ 8, 9, ВПТУ № 4 Кількісний склад учнів, залучених до експериментів, представлено Для проведення констатувального етапу експериментального дослідження сформовано вибірку з 34 груп контрольних (1000 учнів) і 34 груп експериментальних (1000 осіб).
|