Бесплатное скачивание авторефератов |
СКИДКА НА ДОСТАВКУ РАБОТ! |
Увеличение числа диссертаций в базе |
Снижение цен на доставку работ 2002-2008 годов |
Доставка любых диссертаций из России и Украины |
Каталог авторефератів / ВЕТЕРИНАРНІ НАУКИ / Ветеринарна хірургія
Назва: | |
Альтернативное Название: | Применение АНТИСЕПТИЧЕСКИХ ЭМУЛЬСИЙ С димексидом ПРИ гнойно-некротических ПРОЦЕССАХ В области пальцев у высокопродуктивных коров |
Тип: | Автореферат |
Короткий зміст: | Робота виконувалася на кафедрі хірургії протягом 2002–2005 рр. на базі сільськогосподарських підприємств Київської області, що спеціалізуються на виробництві молока (племзавод ТОВ “Сухоліське” та агрофірма “Світанок”). Лабораторні дослідження виконані на кафедрі хірургії, а бактеріологічні – у лабораторії кафедри лабораторної діагностики Інституту післядипломного навчання керівників і спеціалістів ветеринарної медицини Білоцерківського державного аграрного університету (завідувач професор В.М.Івченко).Протягом 2003–2005 рр. у названих вище господарствах проводилося диспансерне обстеження 620 корів чорно-рябої голштинської породи для визначення поширення захворювань дистального відділу кінцівок з урахуванням умов їх годівлі та утримання. Зокрема, у ТОВ “Сухоліське” випадки ураження кінцівок зустрічаються у 13,8 % тварин, тоді як в агрофірмі “Світанок” вони набули масового характеру (78,9 %). У зв’язку з цим нами досліджена залежність виникнення гнійно-некротичних уражень пальців у корів від умов їх годівлі та утримання. Крім того, у цих господарствах протягом 2003–2004 рр. проводилося щомісячне диспансерне обстеження тварин та лікування хворих, що дозволило визначити динаміку хвороб ратиць у корів протягом року. Клінічно-діагностичний етап передбачав загальне дослідження, а також клінічну та бактеріологічну характеристику гнійно-некротичних процесів у ділянці пальців. При місцевому дослідженні звертали увагу на локалізацію процесу, його поширення, наявність карманів, відшарувань копитцевого рогу тощо. Крім клінічних змін, нами вивчено низку морфологічних і біохімічних по-казників крові, а також стану природної резистентності у корів, з гнійно-некротичними процесами в ділянці пальця (74 голови). Дослідження крові проводили за наступними показниками: загальна кількість еритроцитів, лейкоцитів та лейкограма – за загальноприйнятими методами; гемоглобін – геміглобінціанідним методом; загальний білок – рефрактометрично; загальна кількість імуноглобуліннів – за реакцією з 18 %-ним розчином натрію сульфіту; білкові фракції – нефелометричним методом; глікопротеїди та глікозаміноглікани – фракційним методом за І.В.Нєвєровим та Н.І.Титаренко (1979); сіалові кислоти – за методом Гесса (2003); церулоплазмін – за методом Равіна (2003). Отримані результати порівнювали з аналогічними даними 10-ти клінічно здорових корів. Відбір зразків крові проводили шляхом пункції яремної вени, після попе-реднього клінічного дослідження тварин. Для морфологічних досліджень кров стабілізували 3,8 %-ним розчином цитрату натрію, а для біохімічних – отримували сироватку. В разі необхідності зразки сироватки заморожували при температурі –20 °С. Для бактеріологічного дослідження під час хірургічної обробки відбирали матеріал з вогнищ ураження на межі здорових та некротизованих тканин у проавтоклавовані пробірки з фізіологічним розчином. Для створення анаеробних умов, при культивуванні F. nekrophorum використовували пірогалол. Визначення біохімічних показників крові у корів з гнійно-некротичними ураженнями показали, що у багатьох випадках, особливо при флегмонозних процесах і пододерматитах, у хворих знижувалися імунні показники. Тому в комплексному лікуванні таких корів ми використовували імуномодулювальний препарат КАФІ, попередньо визначивши його оптимальну дозу для високопродуктивних корів. Для цього нами були відібрані корови 5–6-річного віку в сухостійний період, продуктивністю 5–8 тис. л молока за лактацію. Препарат вводили внутрішньом’язово. За принципом аналогів було сформовано 5 груп корів. Тваринам першої групи (6 корів) КАФІ вводили в дозі 1 мл на голову, другої (5) – 2, третьої (5) – 3, четвертої (6) – 4; п’ята група (7) була контрольною – 1 мл 0,85 %-ного розчину натрію хлориду. Кров для біохімічних досліджень відбирали до введення препарату та через 14 днів і 2 місяці після введення. Клініко-експериментальне обґрунтування лікувальних заходів при гнійно-некротичних процесах у ділянці пальців у корів проводили в 2-х серіях дослідів. При цьому використовували весь комплекс зазначених клінічних, гематологічних та біохімічних досліджень. У першій серії дослідів було вивчено лікувальну ефективність фенол-скипидар-димексидної емульсії. Для цього за принципом аналогів було підібрано три групи тварин з гнійно-некротичними ураженнями пальців. У першій (44 корови) для лікування використали фенол-скипидар-димексидну емульсію (фенол – 5,0; скипидар – 10,0; рицинова олія – 50,0; димексид – 50,0), у другій (38 корів) – емульсію Барсукова (фенол – 5,0; скипидар – 10,0; рицинова олія – 50,0). Тваринам третьої групи (контрольна, 40 корів) на осередки ураження наносили порошок Житнюка (цукор – 60,0; ксероформ – 20,0; стрептоцид – 15,0; борна кислота – 5,0) з сульфатом міді у співвідношенні 10:1. У другій серії дослідів вивчалася лікувальна ефективність комплексного препарату АСД (фракція 3) з димексидом. За принципом аналогів було підібрано три групи тварин з гнійно-некротичними ураженнями пальців. У першій групі (42 корови) використовували комплексний препарат АСД (ф. 3) (АСД фракція 3 – 52,5 %, етоній – 0,5 %, ксероформ – 5 %, стрептоцид білий – 10 %, тривіт – 2 %, вазелінова олія – 30 %), у другій (46 корів) – його суміш з димексидом у співвідношенні 2:1, у третій (40 корів) – порошок Житнюка із сульфатом міді у співвідношенні 10:1. При лікуванні всіх корів з гнійно-некротичними процесами у ділянці пальців проводили ретельну хірургічну обробку вогнищ уражень після провідникової анестезії 3 %-ним розчином новокаїну. При виразках та пододерматитах видаляли гній, некротизовані тканини, відшарований копитцевий ріг. При флегмонозних процесах проводили розтин абсцесів або розширення наявного ранового каналу і максимально видаляли гнійний ексудат та мертві тканини за допомогою розчину фурациліну (1:5000) з 3 %-ним розчином перекису водню (1:1). Потім на вогнища ураження накладали серветки, оброблені вказаними препаратами, які фіксували захисною пов'язкою; верхні шари останньої просочували дьогтем, а зміну пов'язки робили з інтервалом 3–4 дні. Зазначені препарати використовували в першу фазу запального процесу – до повного очищення вогнищ уражень від авіталізованих тканин, гнійного ексудату і появи грануляцій. В подальшому для стимуляції розвитку грануляційної тканини використовували мазь Вишневського до повного закриття ранового дефекту. Тваринам усіх груп на початку лікування вводили 3 мл КАФІ внутрішньом’язово. Лікувальну ефективність визначали за терміном повного очищення вогнищ ураження від авіталізованих тканин і гнійного ексудату, стабілізації показників крові та інтенсивністю регенеративних процесів. Відбір проб крові проводили на початку лікування, в процесі лікування (очищення вогнищ уражень від авіталізованих тканин та розвитку грануляцій) і після клінічного видужування тварин. Цифровий матеріал оброблено методами варіаційної статистики на персо-нальному комп’ютері з використанням програми MS Excel.
Результати досліджень та їх аналіз Поширення хвороб у ділянці пальців у корів Вивчення поширення уражень ділянки пальців у високопродуктивних корів чорно-рябої голштинської породи з урахуванням умов їх годівлі та утримання проведені в господарствах Київської області (племгосподарства “Світанок”, “Сухоліське”). В агрофірмі “Світанок” на відділку “Ковалівка” племферма укомплектована поголів’ям із 320 корів, продуктивністю 6–7 тис. літрів молока за лактацію. Утримання цілорічне стійлове зі щоденним пасивним моціоном на при-фермських вигульних майданчиках. Як підстильний матеріал використовується тирса. Видалення гною з приміщень здійснюється за допомогою скребкового транспортера. В господарстві практикується висококонцентратна годівля (добова доза концентратів 10 кг) з обмеженою кількістю якісних грубих кормів. У ТОВ “Сухоліське” племферма укомплектована поголів’ям із 300 корів, продуктивністю 5,5–6,5 тис. літрів молока за лактацію. При цьому практикується стійлово-табірний спосіб утримання корів: у зимовий період – у типових корівниках зі щоденним пасивним моціоном у прифермських загонах, а в літньо-осінній (травень-вересень) – в літньому таборі з щоденним випасанням на штучних пасовищах. Підлога в корівниках бетонна. Тварини в достатній кількості забезпечені підстильним матеріалом. Видалення гною з приміщень здійснюється за допомогою скребкового транспортера. Добова даванка концентратів становить 3 кг. Тварини в достатній кількості забезпечені сіном бобових трав. За 2003 р. в АФ “Світанок” було виявлено 248 тварин із різними ураженнями пальців, що становить Серед патології ділянки пальців частіше домінували виразкові процеси шкіри міжпальцьової щілини та м’якушів (близько 50 %), гнійні та гнильні пододерматити (30–33 %), рідше флегмонозні процеси (9–10 %), виразка Рустергольца (4–5,4 %) та подартрити (3 %). Вивчаючи кількість уражень по місяцях у господарстві не виявлено сезонності у прояві захворюваності. При бактеріологічному дослідженні патматеріалу, відібраного від хворих тварин, у вогнищах ураження було виділено F. nekrophorum в асоціації з E. coli та St. аureus. У ТОВ “Сухоліське” протягом 2003 р. було виявлено 44 корови з гнійно-некротичними ураженнями пальців, що склало 14,6 % від загального поголів’я, а за 2004 р. – 39 (13 %) (табл. 1). Здебільшого спостерігали виразки шкіри міжпальцьової щілини (34–46,2 %) та пододерматити (35,9–36,4 %). Флегмонозні процеси та гнійні подартрити зустрічалися досить рідко, розвивалися частіше як наслідок травм і, рідше, як ускладнення пододерматитів, зумовлених несвоєчасним лікуванням. Основна кількість уражень припадала на літні місяці, що пов’язано з травмуванням кінцівок на пасовищах.
Отже, існує пряма залежність між гнійно-некротичними ураженнями ратиць у корів та умовами їх утримання й годівлі. |